VÁLASZ INKEV ÚK MEGJEGYZÉSEIRE. 919 



egészében nincseu kitöltve szívós, kemény kőzettel, mint az Érchegység kráte- 

 reinek nagy része, ennyiben módosítja a nagyági telérek helyzetét. 



Nem hallgathatom el azt az elleumonclást. amit Inkey megjegyzéseibea 

 látok. Inkey ugyanis a nagyági csatornaágaknak más magyarázatát adja. A vul- 

 káni kráter nagy részének kitöltését, a puha, kaolinos anyagot, én a vulkán 

 egy korábbi terményének tartom, a melybe a jelenlegi kemény kőzetből álló 

 csatornaágak a vulkán utolsó tevékenysége alkalmával hatoltak be ; tehát a 

 kaolinosodás — legalább nagy részben — az utolsó tevékenység előtt már meg- 

 történt. Inkey ellenben az elkaolinosodást a telérektöl származtatja s azt a 

 részt, amelyet én csatornaágnak vettem, a telérek kaolinosító hatásától meg- 

 kímélt résznek mondja. Ellentmondásban van ez iNKEynek következő kijelen- 

 tésével. «A nagyági bányaviszonj'ok ábrázolásában feltűnik, hogy igen sok nemes 

 telér nem erősíti meg a PÁLFY-féle szabályt, aiaennyiben nem a szerző áltat 

 kijelölt csatornák szélén haladnak, hanem inkább azok kellő közepén vannak, 

 p. o. Jlagdaléna, Margarét, Valódi Nepomuk, a Longinteléreknek és az Elől- 

 fekvőkuek nagy része ». K'key magyarázata szerint nem tudom elképzelni, hogy 

 ezek a nagy telérek nem kaoUnosították el a mellettük levő kőzetet, legalább 

 is nem annyira, mint a bányaterület szélén, pl, a 3. Nepomuktól nyugatra, 

 ahol pedig nagy területen egyetlen számbavehető telér nincsen '? 



Inkey elméletébe sehogy sem illik bele, hogy Nagyág környékén normá- 

 lis állapotban levő dáciterupciók legyenek, mert ezzel megdőlne a dácit idősebb 

 korának legfőbb argumentuma. Ezért tagadja, hogy a Szárkó s bizonyára a 

 közvetlenül mellette levő Bavanistye is önálló erupció volna, hanem nem 

 egyéb mint egy lávaár vége, mely a zöldkövesedés régiójából kinyúlik s azért 

 maradt meg változatlan állapotban. Ezért nem hisz Inkey a YIH. táblám 

 helyességében. Nem mondja azonban meg, hogy honnan kerülhetett a Ferene 

 József altáróba, közvetlenül a Szárkó alá a mediterrán rétegek közé 200 m 

 hosszúságban a dácit ? A lávaár vége itt a mediterránrétegek alsó szintájába csak 

 nem nyúlhat le, annyival kevésbbé, mert a Szárkó és Bavanistye között mélyesz- 

 tett FRiESE-akuában nem nagy mélységre már megtalálták a mediterránt. Inkei 

 felfogása szerint tehát úgy ezek az erupciók. mint Cukorsüveg és a Bulihegy 

 dácitja kívül esnének a zöldkövesedés zónáján. Miért kellene tehát a Nagy Kál- 

 vária amíibolandezitjének és a többi andezitnek zöldkövesnek lenni, ha idősebbek 

 volnának a dácitnál, hiszen ezek még távolabb vannak a zöldkövesedés zóná- 

 jától, mint a normális dácitok. Miért vannak zoldkövesedve a szomszédos Hondol 

 és Magura teljesen hasonló tipusú amfibolandezitjei egyes erupcióknál '? 



Végezetül Inkey különböző vulkáni utóhatásra vezeti vissza a zöldkövesedést 

 és a kaolinosodást. Ezt magam alig tudom elképzelni. Nemcsak megengedem, 

 hanem a meggyőződésem is az, hogy más volt az utóhatás eredménye a vul- 

 káni centrumhoz közelebb, mint távolabb, más a magasabb régiókban, mint 

 lennebb, egyes helyeken intenzívebb volt, mint más pontokon, de meg egy- 

 máshoz közel eső területeken ugyanaz a vulkáni hatás is más változást hozott 

 létre a vulkáni centrum kemény, szívós anyagában és mást a kiömlött lávában. 

 Inkey magyarázata szerint nem lenne szabad a kaolinos lávába zöldköves köz- 

 betelepülést találni, pedig ilyen is előfordul az Érchegység területén. 



