A KOMÁRNIKI- BARLANG KIALAKULÁSÁNAK TÖRTÉNETE. 931 



s helyét változtatta, valószínűlefí egyszer rájutott arra a részre, amelyből a 

 mni Ponikvát elnyelő üreg fejlődött. Ugy látszik, a víz az erősen repedezett 

 mészkő liasadékailiau könnyebb és kényelmesebb lefolyást nyert s így a régi 

 medrét egészen elhagyta s összes vize a KisNavesz hasadékhálózatán át került 

 az északabbi völgybe, amely a mai komárniki völgy. A lekerülő folyóvíz a 

 hosszú időn át a repedéseket szóles, tágas üregekké, folyosókká alakította. 

 Hogy tényleg folyóvíz, még pedig a kristályos paláról eredő Pouikva járt 

 egykor a barlang ma száraz, magasabban fekvő részében is, annak kitűnő 

 hizonyítéka az itten található kvareliomok és kavics. Utóbl) a nagyobb alsó 

 völgyszakaszok erőteljesebben mélyültek. Ezzel a mélyüléssel kellett volna a 

 Ponikva barlangi patakjának is lépést tartani, amit természetesen a kis patak 

 nem végezlietett el. Elhagyta tehát a barlangjáratnak alsó szakaszát, amelynek 

 a nyilasán, a mai barlangbejáraton át közvetlenül ömölhetett a fő völgybe s a 

 repedezett mészkő egyébb mélyen lévő hasadékait kereste fel, amelyeken át 

 megint könnycbl)en juthat bele a fővölgybe. Ezért látjuk azt, hogy a barlang 

 közepe táján a bővizű patak vízmeunyiséiíe hirtelen csökken, kissé lejjebb 

 pedig már egészen elvész. Eltűnik a rejtett hasadékokban, amelyeket megint 

 újabb barlangjáratokká dolgoz, váj ki az idők folyamán. A vize pedig, amely 

 azelőtt a barlang száján ömölhetett a szintén magasabban fekvő fenékkel biró 

 komárniki völgybe, ma körüllielíil 1.5 20 m-rel mélyebben bővizíi forrásként 

 bukkan fel. 



Igen érdekes körülmény az, hogy a Pouikva-pataknak ezt a fokozatos 

 mélyebb nívóra való szállását a felső folyásán is észlelhetjük. Ennek bizon;\-í- 

 tékai itten azok a kavicsterraszok, amik a patak johbpartján észlelhetők s 

 amiket már Teleqdi Koth Lajos ' leirt. Két terrasz van, amelyek közül a 

 magasabbikhoz tartozik a már említett országút mellett fekvő terraszfoszlány is. 

 A magasabbik terrasz egyes részletei körülbelül 15 — 2Ü m-rel fekszenek maga- 

 sabban a mai patak szintjénél, míg az alsóbb terrasz részletei körülbelül 

 5 — 6 m-rel vannak magasabban. Utóbbi talán már óholocénkorú. 



' Telegdi Koth Lajos: A krassószijrényi ..Mészbegység» É-i része Krassüva 

 környéken. Az 1S93. évi felvételi jelenté.s. A m. Jdi'. Föld. Int. ÉviJelentése 1893-ról. 

 94 oí.l. 



