Acta Societatis \no Fauna et Flora Fennica, XX, n:o H. 70 



Al. Eckerö (R. S.). Jomala: Ramsholinen (A. fv.). — 

 Ab. Abo: Julias. Villnäs (E. N.). Karislojo. liOJo. Nummis (A. 

 L.). — N. Ingå (E. Nyl.). Hangö (E. N.). ll:fors: Meilans (H. H.). 

 Helsinge: Nordsjö (M.). Borgnäs (H. N.). Borgå: Molnby kalkbrott 

 (G.). Högland (R. S.). Tytärskär (M. Brenner). — Ka. Valborg. 

 St. Andrepe. St. Johannes (A. J. S.). — Ik. Björkö. Kuolemajärvi. 

 Nykyrka. Muola (A. J. S.). Pyhäjärvi (A. L.). — St. Björneborg: 

 Ytterö (M.). — Ta. Nastola (A. J. S.). — Sa. Willmanstrand (J. S.). 

 Sääminki (M.). — Kl. Kexholm. Jaakimvaara (A. L.). Sordavala 

 (J. S.). Ruskeala (M.). Pälkjärvi (H. B.). — 01. Gorki vid Svir 

 (R. S.). — Oa. Vasa. Ylistaro (A. L.). — Tb. Jyväskylä: Palok- 

 kajärvi (G.). Konginkangas. Suraiais. Vesanto. Viitasaari (A. L.). 



— Sb. Kuopio (K. M. L.; W. W.; m. fl.); Hirvilaks och Kehvo 

 (M.). — Kb. Joensun: Linnunniemi. Pielisjärvi: Koli (W. A.). — 

 On. Jalguba (J. S.). Saoneshje: Kuusaranda o. Kosmosero (B. P.). 



— Om. Jakobstad: Lysarholmen (J. S.). — Ok. Paltamo: Mela- 

 lahti (IM.). — Ob. Kiiminki (M.). — Lkem. Tuntsa (A. R,). — 

 Im. Ketola vid Nuortijärvi bland mossa och löf (B. P.). — Lp. 

 Ponoj (J. Montell). — Li. Enare: Tseharminjarga. Patsjoki (B. P.). 



P. edentula är utbredd öfver hela den Skandinaviska halfön. 

 I norra delen af densamma uppnår den mycket oftare än i S 

 ett större antal vindningar. I Ryssland är den funnen i de 

 Baltiska provinserna, vid Arkangel, Moskva och Kief. 



Pupa {Vertigo) alpestris Ålder. 



Nord. & Nyl. (P. ptjgnuea, delvis) p. 42. — Nyl. Bidr. p, 135 (P. 

 Shutteworthiana). — Sahlb. p. 315 (P. alpestris). — West. Exc.-f. p. 27. 



— Syn. p. 66. 



Åtminstone utbredd upp till Kiiminki (c. 65°) och Kanta- 

 laks (något N om 67° n. br.), men sannolikt utbredd öfver hela 

 området. De i fyndortsförteckningen från Lappland anförda 

 exemplaren afvika genom sin mycket betydligare storlek och 



deras sammanhörighet ej något tvifvel råda. — En klar framställning af 

 dessa formers inbördes släktskap finner man hos G re dl er (Kritische Frag- 

 mente IV. Nachr. bl. d. d. malak. Ges. 1879, Jalirg. XI, p. 5). 



