30 



ligner dette. Dette er tilfældet hos visse arter paa Porto-E,ico. De 

 udstøder en straale meget skarp damp, der brænder i øinene og paa 

 huden. De indfødte frygter dem meget, og de tror, at dyrene ved 

 halen har kjertel med dødbringende gift. Vedkommende substans, 

 der ikke er nærmere undersøgt, forandres hurtigt i luften ; den frem- 

 bringer paa huden en grøngul fiek, der snart blir dybt purpurrød. 

 Den flekkede hud afstødes efter nogle dage. 



Der er hos disse dyr, og hos mange andre forresten, interessante 

 studier at gjøre saavel i kemisk som i biologisk henseende. 



Et arkæologisk tilbageblik. 



Af G. A. G. 



De fremskridt, som kjendskabet til menneskets tidligste kultur 

 har gjort i den anden halvdel af det 19de aarhundrede, er kolossale. 

 Dette fremgaar bedst af en sammenligning med tidligere anskuelser, 

 ligesom en saadan sammenligning bedst viser, hvilket umaadeligt 

 arbeide fremskridtene har kostet, og hvor vankseligt det altid er at 

 faa nye anskuelser til at trænge igjennem. 



En af den moderne oldforsknings veteraner, englænderen sir John 

 Evans, har nylig erindret om den tid, da menneskets samtidighed med 

 en nu uddød dyreverden først blev videnskabeligt bevist — det er kun 

 for 40 aar siden. 



Det var i april maaned 1859, fortæller sir John, at jeg for første 

 gang reiste til Abbeville, for i selskab med geologen Prestwich at bese 

 Boucher de Perthes's samlinger og for at komme til en afgjørelse an- 

 gaaende en del flinter fra Sommedalen, som man havde ment var for- 

 arbeidede af mennesker. Lignende fund var ogsaa gjort ved Amiens, 

 men ingen af fundene havde tiltrukket sig den bpmerksomhed, som 

 de virkelig fortjente. 



Da jeg kom til Abbeville, blev jeg meget glad over at høre, at 

 der netop var kommen underretning fra Amiens om et forarbeidet 

 flintstykke, som var fundet i en grusbank, og som man havde ladet 

 sidde i urørt leie, for at vi sikkert kunde faa konstatere forholdene. 

 Den følgende morgen kom vi til grustaget ved Saint-Acheul og saa 



