39 



i Olden havde ogsaa vokset noget. men ikke saa meget som Briksdals- 

 bræen. Dette fremst<Jd vedvarede ogsaa i 1896, men med 1897 ind- 

 traadte igjen en af tågen, der saa siden har vedvaret. 



Xigardsbræens forandringer fulgte vi i det foregaaende op til aaret 

 1851. Sommeren 1864 angaves denne bræ som aftagende. men kun 

 fire aar senere som fremadskridende. Endskjønt de tal, der angives 

 for at betegne afstanden fra morænen af 1748 til bræens nedre ende 

 i aarene 1874 og 1878, nemlig henholdsvis 1600 og 1000 met«r, ikke 

 stemmer overens paa en saadan maade, at man trygt kan betragte dem 

 som nogenlunde nøiagtige, viser de dog, at der har fundet sted en gan- 

 ske betydelig tilbagegang, der ogsaa senere har fortsat. idet nemlig i 

 1899 den tilsvarende afstand angaves til ikke mindre end 2100 meter. 

 Sommeren 1900 angives imidlertid bræstanden i Jostedalen at have 

 været stationær. 



Hardangerjøkelens isbræer viste sig sommeren 1893 i tilbagegang. 

 Senere har vi beretniiig om, at Rembesdalsskaaken i aarene 1897, 98 

 og 99 holdt sig omtrent uforandret. Men sommeren 1900 var igjen 

 Hardangerjøkelens bræer i meget sterkt aftagende. 



De endnu meget lidet kj endte bræer, Aalfotbræ og Gjegnabræ, 

 har ogsaa tåget meget af i de sidste fem.ten aar. 



Vender vi os saa til den nordlige del af vort land. saa finder vi 

 ved Engabræen i 1865 antydning til et ganske svagt fremstod, vistnok 

 i analogi med, hvad der nogle faa aar senere iagttoges ved Jostedals- 

 bræen. Senere siges Engabræen at have aftaget : imidlertid angives 

 .samme bræstand i 1883 og 1891. Fra 1889 til 1898 har denne bræ 

 aftaget 60 — SO meter. Ved sydsiden af Svartisen har den bræ. der 

 gaar ned til Svartisvandet, ligeledes trukket sig betydelig tilhave i 

 aarhundredets sidste halvdel. Bræen i Jøkelfjord har ogsaa aftaget 

 i den senere tid. 



Sammenstillet giver endel af iagttagelserne med hensvn til bræ- 

 standen i vort lands nordlige del følgende tabel. hvis betydning er. at 

 totalforandringen i de anførte tidsrum har været en aftagen, hvorimod 

 int-et er udtalt om det mere specielle forlob af denne forandring inden 

 de nævnte aarstalsgrænser : 



Bergsfjordbræen 1S76 — 1898 



Tverdalsbræen 1871 — 1881 



Strupenbræen 1885 — 1895 



Fonddalsbræen 1883 — 1891 



