ønsker man at benytte et beskrevet staalbaand til en ny samtale, 

 kan man med lethed stryge skriften ud. 



Dette opnaar man ved at sende en strøm af uforanderlig styrke 

 gjennem magnetens vindinger. Sættes nu apparatet i bevægelse, vil 

 den magnetiske skrift forsvinde, idet baandet bliver jevnt magnetiseret 

 og er saaledes færdig til nedtegnelse af en ny samtale. 



De i fig. 4 og 5 fremstillede telefonografer viser apparaterne, som 

 de forarbeides i Mix et Genest's verksteder. Disse apparater ned- 

 skriver ©n samtale paa et sted, som ligger i en afstand af 1 m. til 

 1000 km. borte fra den talende. 



Der gives de avisredaktioner, som meddeler gjennem telefonen 

 sine abonnenter mundtlig indholdet af sine aviser. Man vil opnaa 

 dette langt enklere ved anvendelse af Poulsens apparat end ved at 

 benytte det komplicerte telefonapparat, som man i flere aar har be- 



\\\\\ 



B 



Fia:. 6. 



nyttet, f. eks. i Budapest. Fig. 6 viser, hvorledes man anordner en 

 telefonavis ved hjælp af Poulsens apparat. Over to ruller RI og R2, 

 som bevæges i pilenes retning, løber staalbaandet s, hvis ender er lod- 

 dede sammen. E, e e e og L er elektromagneter, som sammen med 

 staalbaandet er anbragt paa stedets telefoncentral. E er avisredak- 

 tionens skrivemagnet, som magnetisk nedtegner avisen paa staalbaan- 

 det, e e e e er elektromagneter, som telefoncentralen sætter i forbin- 

 delse med de telefonabonnenter, som skal høre avisen aflæst. Sættes 

 valserne i bevægelse, nedtegnes fra redaktionskontoret avisen paa staal- 

 baandet ved hjælp af magneten E, og ved elektromagneterne e e e 

 gjentages i abonnenternes telefoner, hvad som er nedtegnet paa staal- 

 baandet. Elektromagneten L, som ligner skrivemagneten, gjennem- 

 strømmes af en konstant sti-øm og udvisker de magnetiske forandrin- 



