51 



Bergverksdrift og stenbrydning i Norge. 



Af Amund Helland. 

 (Forts.) 



Krom, zink, rutil, moly bdænglans og thorit. 



I Røros omegn er der foruden paa kobber- og svovlkis ogsaa 

 drevet gniber paa kromjernsten. Mindre felter af serpentin optræder 

 paa et strøg vest for Feragsjøen, og her forekommer kromjernsten 

 i klumper, nyrer eller linser. Bergverksdrift paa disse forekomster 

 begyndte i 1824 og fortsattes ganske livlig i nogle aartier. 



Gruberne eiedes dels af Røsos verk og dels af kjøbmænd paa 

 Røros. For at tilgodegjøre malmen blev der i 1831 oprettet en fabrik 

 paa Leren gaard ved Trondhjem, hvilken fremstillede kromsalte, og 

 som dreves med adskillig fordel, indtil priserne paa kromfarver fra be- 

 gyndelsen af femtiaarene gik jevnt nedover. I 1865 maatte derfor 

 fabriken stanse, og kromdriften paa Røros ophørte. 



Senere har man leilighedsvis i 1871 og 1890 optaget mindre drift 

 paa kromjernsten, men driften viste sig ikke saa lønnende, at man 

 har fortsat med samme. 



Foruden ved RøroS er spredte forekomster af kromjernsten i 

 Foldalen, Opdal, Nordland og flere steder, men nogen betydeligere 

 drift er ikke kommet istand, da forekomsterne er smaa. 



Sande zinkgrube ligger i gaarden Birkelands udmark i Sande 

 herred i Stavanger amt. I slutningen af 1881 blev her opskjærpet 

 en forekomst af zinkblende, hvorpaa regelmæssig drift anlagdes i 1882. 

 Gangen har en mægtighed fra ^ til 3 m. og er fulgt i en længde af 

 over 50 m. og over 30 m. paa dybet. I 1882 — 85 ©r der aarlig pro- 

 duceret omtrent 300 ton malm med en gehalt af 40 — 42 pct. zink. 

 Arbeidsbelægget var i 1885 19 mand. Da gruben ligger 11 km. fra 

 Bøen, er der i aarene 1883 og 1884 anlagt en kostbar vei gjennem den 

 trange dal, der fører op til stedet. 



Rutil bestaar af titansyre. Den forekommer især i Nedenes amt, 

 og her er i aarene 1893, 1894 og 1895 produceret henholdsvis 7, 19 

 og 28 ton, hvis værdi kan ansættes til 800 — 1000 kr. pr. ton.. Det 

 er den rene, røde rutil, som skattes høiest. Den bruges i porcellæn- 

 fabrikationen. 



Molybdænglans er brudt ved Knagen i Fjotland, 7 ton i 1894 

 og 4 ton i 1895. 



