59 



der er arbeidet, er mange gange større, idet der ofte ligger brud i brud. 

 For tiden drives der i 12 brud. 

 De 12 brud, som fortiden drives, er nedenfor angivne fra nord 



til syd tilligemed produktion i driftsaaret 1896 — 97. Produktionen 



angives i an tal par møllestene, men da disse er af meget forskjellig 



størrelse, anføres ogsaa antallet af "læs" . 



Brudets navn. Par møllestene. Læs. 



Stubarbeidet 12 50 



Kniparbeidet 18 77 



Kallararbeidet 8 41 



Rønsberget 14 39 



Hopkant ...• 16 68 



Gamle Rødhammer 21 79 



Langberg 13 49 



Haaverøhammeren 16 84 



Ler 5 12 



Holm 21 72 



Florfloarbeidet 20 37 



Svartaas 10 29 



174 637 



Kværnstensbryderne i Selbu har, som berørt, sine egne beteg- 

 nelser for sin bedrift og for møllestenenes mineralogi. Granater kal- 

 der de tyter eller bruntyter ; kvittyter er granater, som er omgivne 

 af talkblade og derfor ikke sidder fast i stenen ; staaltyter er mineralet 

 staurolith, eitel eller obergeitel kalder de større ansamlinger af mi- 

 neralier saa stor som et hoved, hvor da eitelen ofte indvendig bestaar 

 af himmelblaa cyanit med sølvhvid kaliglimmer, derudenom sort glim- 

 mer uden granater, og saa atter maaske granater i altfor stor mængde. 



Tællet i kværnstenen er den glimmermasse, hvori granaten og 

 tyterne sidder. 



Stav kalder de steiltstaaende sletter eller afiøsningsflader, som 

 gaar tvert paa kværnbergets strøg. 



Gulv kaldes kloritgange, som gaar horizontalt som afiøsnings- 

 flader. 



Smøl kaldes det affald af stenen, som ikke kan benyttes. 



Afstanden fra bygden til brudene er, som nævnt, betydelig, 10 — 

 20 km., og arbeidet foregaar om vinteren. Der er ingen oparbeidet 

 vei til brudene, saa al kjøring sker paa vinterføret, og folkene gaar til 

 kværnstensbrudene paa ski. 



