66 



Mægtigheden er ca. 3 m. synlig klæbersten, men er maaske mere. 

 Derhos er der brudt klæbersten i den meget steile dalside op for Seil 

 kirke, ca. 1000 fod over dalbunden efter øiesyn. To klæbersténbrud 

 ligger under gaarden To. Her er tildels god klæbersten, lys med 

 noget magnesit, brugelig til ovne. Mægtigheden er flere meter. 



Klæberstenen fra To er forøvrigt af forskjellig beskaffenhed, graa, 

 snart lysere hvid med magnesit. Under gaarden Øvre Dale findes 

 mindst 3 klæbersténbrud. 



Fra Aasorens vekstenbr.ud er vel den største mængde klæbersten 

 til peiser, ovne o. s. v., tagne i Seil. Det første, øverste og sydøst- 

 ligste brud her ligger i en høide af 877 m. o. h., og herfra følger da 

 i retning fra sv. mod nv. en hel række af større og mindre brud paa 

 ©n strækning af ca. 300 m. og med en mægtighed hos leiestedet efter 

 brudene at dømme paa op til 50 m. Leiestedets udstrækning og mæg- 

 tighed er saaledes særdeles betydelig, men driften er eller var for 

 nogle aar siden uhensigtsmæssig ordnet, idet hver mand graver 

 sit hul. 



Tolvstad klæbersténbrud er gamle, mægtigheden ikke synlig. 



Viste klæbersténbrud i Vaage ligger under gaarden Viste, ca. ^ km. 

 ovenfor gaarden. Her er klæberstenen udvundet ved underjordisk 

 drift, som er ca. 25 m. lang og 8 m. bred. Klæberstenen her er ren, 

 lys og vakker, blød og fin at bearbeide, men ikke godt tjenlig til ovne. 

 Mægtigheden er mere end grubens bredde, altsaa mere end 8 m. 



Nær Kjosa sæter i Øilo forekommer klæbersten, hvorfra de gamle 

 peise i vestre og østre Slidre er kommen. Stenen roses som god og 

 tjenlig og er efter prøver at dømme en noksaa ren st^n. 



I Bratsbergs amt forekommer klæbersten i Dyrlandsgrænden 

 i Aamotsdal i Seljord; den er mindre blød og mindre bekvem at 

 bearbeide. 



I vestre Moland paa heien mellem gaardene Vatne og Gitmark 

 i Eide forekommer klæbersten med udhuggede ringe efter gryder. 



I Stavanger amt forekommer veksten ved Ertenstein paa Re«nesø, 

 hvorfra sten er anvendt til restauration af Stavanger domkirke, og 

 hvorfra den vistnok ogsaa er tåget i gammel ]tid. Ogsaa til Utstein 

 kloster antages sten herfra at være tåget. Under gaarden Grønhaug 

 i Skaare er et gammelt brud ; man antager, efter Kraft, at herfra er 

 tåget sten til Avaldsnes kirke. I Giytenuten og Seldal forekommer 

 veksten. Ved gaarden Matingsdal forekommer en fin veksten, der 



_g^-^g~-^^_^^^^^jg^^^^^^^^ 



