68 



Klæberstenbrud ved Kletten og Djævleland i Opdal ligger 1 km. 

 nnv. for gaarden Klet. 



Bratset klæberstenbrud i Rennebu ligger ved gaarden Bratset. 

 hvor et par af gaardens bygninger er bygget paa klæbersten. Klun- 

 gen og Øie klæberstenbrud paa grænsen mellem Melhus og Buvik 

 sogne er en stor forekomst, og her har, som gamle merker viser, sten 

 været drevet i stor stil til Trondhjems domkirke i gammel tid. For- 

 nemmelig har man benyttet sten herfra til midtskibet i kirken. Over- 

 hovedet S5mes man til kirken i ældre tid kun at have benyttet sten her- 

 fra og fra Bakaunet. Klæberstenen er, hvad farve og kvalitet an- 

 gaar, god, fin og blaagrøn, lader sig let sage. Større partier af den 

 er imidlertid temmelig fuld af sletter og skjøler, der hindrer, at man 

 kan faa ud større blokke. 



Vekstenbrud ved Bakaunet ligger nogle hundrede m. sydost for 

 Bakaunet. Her har man tåget sten til domkirken i den ældre tid og 

 ogsaa senere, da kirken skulde restaureres. Stenen er fin blaa, og her 

 er endnu sten paa dybet; man stansede med driften i senere tid uden 

 at have naaet bunden af drifterne. 



Vekstenbrud i Singaas ved Rokstad i Singaas har betydelig mæg- 

 tighed. Leiestedet er fulgt med drift ca. 40 m. og har paa denne 

 strækning varieret ikke lidet i mægtighed. 



Klæberstenbrud ved Grytdal har graa sten, som i det hele er 

 meget ren, let at bearbeide og tildels tjenlig til finere ornamenter. 

 Det er Trondhjems domkirke, som har ladet dette brud bearbeide. 



I Tromsø amt forekommer veksten paa Hinnøen, hvor den skal 

 være anvendt til bygning af Trondenes kirke. 



Tagskifei'e og heller. 



Af bergarter, hvis egenskaber gjør dem tjenlige til tækning af 

 tåge, er der i vort land flere med meget forskjellige egenskaber, dels 

 ægte tagskifere, dels bergarter, der snarere burde betegnes som glim- 

 merskifere eller som kvartsskifere, ja endog en kalksten, som let lader 

 sig kløve i pladet, anvendes til tækning af tåge. 



Bliver en saadan i plader afsondret sten tykkere, saa at den lader 

 sig anvende til sten paa fortog, saa kaldes den heller. Tykskifrige, 

 sterke tagskifere er anvendelige som heller, og ved enkelte tagskifer- 

 brud, som de i Stjørdalen, bry des ved siden af tagskifer ogsaa heller. 



De ægte tagskifere lader sig kløve i temmelig jevne, tynde, regel- 



ssmmssaesssa^ 



