70 



dene optræder saa godt som kontinuerlig, udgjør 1.5 km. ; men den 

 hele strækning, paa hvilken skifer, brugelig til tagtækning, forekom- 

 mer, udgjør sandsynligvis 5 km. 



Stenen herfra er elastisk, lader sig let kløve, er ofte vakker grøn, 

 og dette er en stor herlighed, da almindelige tagskifer fra. andre steder 

 er blaa, og den grønne skifer er som nævnt mere efterspurgt. Derhos 

 findes her ogsaa blaa og blaaviolet sten af vakker farve. Valdres- 

 skiferen er en første sort skifer til tækning baade paa grund af sin 

 farve og sin elasticitet og sine øvrige gode egenskaber. Stenen spal- 

 tes med jernkiler og tilhugges derefter med et økseligijende redskab 

 med skaftet afdelt i tommer til bedømmelse af stenens dimensioner. 



Hvor meget sten, der produceres, kan ikke med nøiagtighed an- 

 gives. Antagelig produceres her 1 200 000 stene af forskjellige di- 

 mensioner, udgj ørende omkring 60 000 kvadratmeter. Antallet af 

 arbeidere her angives at være 100 mand om vinteren. 



Hvad der hindrer en betydelig udvikling af skiferproduktionen 

 i Valdres er den lange transport, som skiferen har at bære. Fra 

 brudene i Slidre til Odnes i Randsfjorden er ca. 80 km. og til Lær- 

 dalsøren er 150 km. 



Ved gaarden Litle Gjerpen nær Skien udvindes en kalksten, til- 

 hørende den oversiluriske formation, hvilken kalksten er anvendelig 

 til tækning af tåge. 



Skiferbrud i Eikelandsf jorden i Fuse arbeider paa kvartsskifere 

 med sølvhvid glimmer ; den er lysere i farven end Vossegkiferen og 

 jevnere i farven end disse. 



De vigtigste tagskiferbrud paa Voss ligger paa begge sider af 

 Lønevatn. 



Vosseskiferen er tykkere og grovere end Valdresskiferen, ikke 

 saa elastisk og staar baade med hensyn til farve og kvalitet tilbage 

 for Valdresskiferen. Imidlertid er de godt tjenlige og efterspurgte, 

 og prodiiktionen her har i senere aar tiltaget sterkt. 



Haanesaasens skiferbrud ved Røros ligger ret i syd for berg- 

 staden. 



Skiferen er snart en vakker glimmerskifer, der bryd-es i store 

 heller, og som ogsaa er tjenlig til tagskifer, snart er" det mere tyk- 

 benkede og uregelmæssige skifere. De største heller, som er brudt, 

 er 4^ alen lange og 2 alen brede. 



Tagskiferbrud er der i Opdal. 



