76 



Blomster og insekter. 



Den franske naturforsker Plateau har anstillet en række meget 

 interessante eksperimenter for at komme til kundskab om, hvilken 

 rolle synet hos insekterne spiller ved opsøgningen af deres næring. 

 Paa grundlag af disse forsøg har han ment at kunne udtale, at syns- 

 sansen herved kun i ringe grad kommer i betragtning. Herimod staar 

 dog flere andre forskeres iagttagelser og forsøg, der bestemt tyder paa, 

 at synssansen i mange tilfælde er den ene ledende. Den ungarske 

 forsker A. Gorka saa saaledes 3 sværmersommevfugle, som han havde 

 berøvet lugtesansen ved at oversmøre deres følere med kolodium, 

 straks at styrte hen til en i nærheden voksende p h i o x foi- at suge 

 nektar. 



Flere tyske entomologer har ligesom meddeleren heraf seet visse 

 blomsterfluer omsværme damehatte med kunstige blomster, ligesom 

 man har mangfoldige eksempler paa, at forskjellige insektarter har 

 ladet sig narre af blomstermalerier. 



Saavel sommerfugle og bier som visse blomsterfluer sees ogsaa 

 hyppig at flyve mod vinduer for at forsøge at naa de indenfor værende 

 blomster. 



Paa den anden side viser det sig ogsaa, at blindede insekter finder 

 sine næringsplanter, som det altsaa synes udelukkende ved hjælp af 

 lugtesansen. Rimeligst er det derfor at antage. at baade synet og 

 lugtesansen leder insekterne til at finde sin næring. 



O. J. L.-P. 



En plante, der fanger sommerfugle. 

 I "Naturf.-Ges. zu Danzig" beretter H. von Klinggraeff om nogle 

 iagttagelser, han har gjort med hensyn til en i Mellem-Europa og Eng- 

 land hjemmehørende soldug-art (drosera an.^lica), der er istand til at 

 fange temmelig store sommerfugle. Med sine tentakler omklamrer 

 bladene bagvingernes yderrand hos sit offer og holder det saa fast, at 

 dyret trods fortvilede anstrengelser ikke er istand til at komme løs. 

 Under sommerfuglens flagrende bevægelser berøres ofte flere omkring- 

 værende blade, som da umiddelbart efter berøringen bøier sig henimod 

 det fangne insekt og med sine tentakler omslynger dets krop. Under- 

 tiden tager tre til fire blade paa denne maade del i fangsten. De tal- 

 rigste offere for denne merkelige plante er ifølge Klinggraeff p a p i 1 i o 

 d a p 1 i d i c e, en temmelig stor dagsommerfugl, samt den almindelige 



