85 



sommeren vil flyde en mængde smeltevand fra bræen omkring ned i 

 store Brimkjedelen, og dette kan ikke have afløb nuget andet steds 

 end under Tunsbergdalsbræen, der, som vi har seet, ligaer som en 

 vældig isvold foran. Men i løbet af høsten og den lange vinter vil 

 den afløbskanal, som er brudt op sommeren forud under bræen, stop- 

 pes igjen ved isens bevægelse og frosten, da paa denne tid kun ube- 

 tydeligt vand presser paa. Først noget ud paa den følgende sommer, 

 naar våndets tryk inde fra botndalen er blevet betydeligt, sprenger 

 det sig vei paany efter sprækkerne under bræen. 



Tidligere, da ismasserne fyldte store Brimkjedelen i høide med 

 Tunsbergdalsbræen, kunde ikke våndet opdæmmes som nu. Om 

 bræen fremdeles skal vedblive at aftage som i de senere aar, maa vi 

 derfor vente, at de opdæmmede vandmasser inde i store Brimkjedpl^- 

 vil blive større og større. Følgelig maa da ogsaa den af disse trem 

 bragte flom i Tunsbergdalselven antage større dimensioner. Efter 

 et overslag er arealet af det ved sprækker som indsunket markerede 

 parti af bræen i store Brimkjedelen mindst 200,000 kvadrat-m. 

 Deraf sees, at det er betydelige vandmasser; som kan opdæmmes 

 herinde, men flommen i Tunsbergdalselven sidste sommer var jo ogsaa 

 usædvanlig stor, og det uagtet elven gjennemløber det 3 km. lange 

 Tunsbergdalsvand, der virker som et reguleringsbassin for vand- 

 føringen. 



Man kjender flere sjøer, som opdæmmes ved randen af bræer ; 

 bedst kjendt af disse er vel Dæmmevand og Marjelensjø. Den første 

 opdæmmes af Rembisdalsskaaken, som kommer fra Hardangerjøke- 

 len. Her har man maattet sprenge en tunnel gjennem fjeld for at 

 skaffe Dæmmevandet afløb og derved hindre de skadelige oversvøm- 

 melser, som rammede den bebyggede Simadal, naar Dæmmevandet 

 var vokset saameget, at det brød igjennem brædammen. Marjelensjø 

 opdæmmes af den store Aletschgletscher, som kommer fra Berner- 

 aJperne i Schweiz. 



Forholdet ved Tunsbergdalsbræen er, som vi har seet, noget 

 anderledes, idet våndet her ikke opdæmmes i en aaben sjø, men under 

 isen. Skulde imidlertid bræerne vedblive at aftage, som de har gjort 

 i den senere tid, er det sandsynligt, at bræen i store Brimkjedelen 

 over det opdæmmede vand vil smelte bort, mens brædammen i hoved- 



