92 



gulint, men fint fordelt i slaggen. Det er derfor fordelagtigere al 

 fremstille legeringer af dem. Af saadanne er fremstillet; 

 Titanjern (ferrotitan) 80 pct. jern med 20 pct. titan. 

 Borjern (ferrobor) 80 pct. jern med 20 pct. bor. 

 Der er ligeledes fremstillet en legering af chrom med kobber. 

 Denne har kobberets farve, men er adskillig haardere end dette. 



Det maa bemerkes, at det ikke er lykkedes Goldschmidt at redu- 

 cere vanadinsyren til metallet, men kun til vanadinoxydul, VdsO. 

 Denne forbindelse troede han dog var metallet vanadin, indtil han 

 gjennem Hittdorf blev gjort opmerksom paa sin feil. Oxydet har for- 

 ^vrigt ogsaa været tåget for metallet. 



Af niob og tantal er kun smaa mængder fremstillede. Ogsaa 

 calcium, baryum og natrium kan udvindes ved hjælp af reduktion. 

 Men da de er lettere end slaggen, legeres de som oftest med et tungt 

 metal, saasom bly. . Blybaryum med 25 — 30 pct. baryum spalter vand. 

 Isoleringen af natrium fra et af dets surstofforbindelser ved hjælp 

 af aluminium har særlig interesse, da tidligere aluminium udvandtes 

 af dets klorid ved hjælp af natrium. 



Istedetfor at blande oxyderne med aluminiumpulver kan man 

 mangen gang med fordel bruge sulfider. Reaktionen forløber da under 

 en lavere temperatur, end om oxyderne var anvendt, og slaggen (svovl- 

 aluminium) smelter lettere ; det er derfor lettere at udskille den fra 

 metallet. Surstofsalte kan ligesom oxyder og sulfider reduceres af 

 aluminium. Dog angribes, efter hvad Deville har paavist, nitrater 

 meget lidet. 



Meget energiske er aluminiets virkninger paa sulfater som gibs 

 og glaubersalt. Da Tissier ophedede i en digel noget af sidstnævnte 

 salt sammen med aluminiumpulver, var reaktionen saa sterk, at dige- 

 len sprang istykker. 



Den ved metallets fremstilling dannede slagge bestaar, hvis man 

 har benyttet surstoflorbindelser, af smeltet lerjord, korund (AI2O3). 

 Heraf kan igjen udvindes aluminium, som derpaa atter kan bruges 

 til fremstilling af metaller, eller det kan benyttes som slibe- og poler- 

 middel. I førstnævnte tilfælde har vi en fuld.stændig kredsproces. 



Slaggen er saa haard, at den ikke engang kan ridses af diamant. 

 I modsætning til den naturlige smergel, korund, er den ganske vand- 

 fri. Inde i slaggen finder man smaa gjennemsigtige f arveløse eller 

 forskjelligfarvede krystaller, saaledes indeholder chromslaggen inde 



