117 



af den sterkt lysende gas, acetylen, som udvikles af calciumcarbiden 

 i berøring med vand. 



Da professor Moissan og med ha.m hele den kemiske verden saa, 

 at man havde faaet et middel til at smelte hidtil ildfaste legemer, gik 

 man ihærdig igang med eksperimenter med alle saadanne stoffe, og 

 allerede nu, kun 1 decennium efter Moissans opdagelse, er man kom- 

 men saa langt, at man ikke længer kjender n o g et usmelteligt legeme. 



Ja, man har endog overskredet dette maal, idet man ved hjælp 

 af de elektriske ovne er istand til at fordampe de fleste stoffe. 



Kiselsyre-anhydrid, altsaa kvarts, flint o. s. v., som man før kun 

 med vanskelighed kunde bringe til smeltning i knaldgasflammen, kan 

 man nu med stor lethed faa til at koge, ligeledes kalk, aluminiumoxyd 

 og mange andre ildfaste stoffe. 



Der er et gammelt ord, som siger : 



"Corpora non agunt nisi fluida" . 



Det er sandheden af disse ord, man drager sig til nytte ved frem- 

 stillingen af nye stoffe i den elektriske ovn. 



Legemer, som man før ikke kunde faa til at reagere paa hinanden, 

 fordi de var usmeltelige, kan man nu trøstig give sig ikast med. 



Den række nye forbindelser, som paa denne maade er fremstillede, 

 og hvis antal stadig forøges, er særlig: carbider, silicider og borider. 



Af c a r b i d e r n e maa, foruden calciumcarbid, ogsaa nævnes 

 siliciumcarbid eller, som det ogsaa kaldes, carborundum. 



Dette har sammensætningen Si C og har faaet en stor udbredelse 

 paa grund af sin betydelige haardhed, som staar imellem rubinens og 

 diamantens. 



Det fremstilles i det store ved behandling af sand med koks i den 

 elektriske ovn og anvendes til fremstilling af slibeskiver, de saakaldte 

 carborundum-skiver, som er blevet en farlig konkurrent for de før 

 brugelige smergelskiver. 



Desuden kan af carbiderne merkes aluminium-carbid med sam- 

 mensætningen Al 4 C3. Den udvikler med vand kulvandstoffen methan 

 og har faaet stor anvendelse i laboratorierne til fremstilling af 

 denne gas. 



Af siliciderne kan særhg merkes jernsilicid, re2 Si, som 

 faar mere og mere anvendelse i jernindustrien som tilsætning ved 

 fremstilling af verkt*øistaal. 



Endvidere kobbersilicidj der bruges som tilsætning ved fabrika- 



