118 



tionen af den saakaldte siliciumbronce, som har stor anvendelse til 

 telefontraade paagrund af sin store fasthed i forhold til ledningsevnen. 

 Af b o r i d e r, hvoraf der ogsaa er fremstillet en hel række, har 

 endnu ingen faaet praktisk betydning paa grund af deres høi© pris. 

 Ligesom siliciderne udmerker de sig ved stor haardhed og stor mod- 

 standsdygtighed ligeoverfor kemiske reagenser. 



Vi vil kun nævne kulstof-borid, der er det haardeste kunstig frem- 

 stillede legeme, man kjender. Det er endog haardere end enkelt© 

 sorter diamant. 



Gansk© eiendommelig forholder kvælstoffet sig ved disse 

 høie temperaturer. Medens det ved almindelig temperatur er en tem- 

 melig indifferent gas med liden affinitet, er det meget tilbøielig til at 

 reagere i den elektrisk© ovn. 



Med calcium danner det saaledes calciumn i t r i d og med mag- 

 nesium magnesiumnitrid, der med vand udvikler ammoniak. 



Med titan danner det et meget bestandigt nitrid, som er særdeles 

 tungt smelteligt selv i den elektrisk© ovn. 



Enkelt© metaller, som man før kun med yderst© møie kund© iso- 

 ler© og det endog i meget uren tilstand, kan man nu fremstille i kilo- 

 vis med den største renhed. Af saadanne metaller kan nævnes : 

 Chrom, mangan, molybdæn, wolfram og vanadium. 



!Forud©n den vigtig© rolle, som calciumcarbid allerede nu spiller 

 som b©lysningsmat©riale, har d©t vistnok ogsaa en fremtid for sig i 

 metallurgien paa grund af sin sterkt reducerend© evne. Den skal 

 allerede paa enkelt© steder vær© indført til udvinding af viss© metaller 

 af deres sulfider. 



Nedskriveren af diss© lini©r har havt anledning til paa professor 

 Moissans laboratorium i Paris at prøve dens reducerend© virkning, 

 blandt andet paa borsyre-anhydrid, som den reducerer under dannelse 

 af et i den "gamle kemi" ukjendt stof, calciumborid Ca Bg. 



Dett© er et sort, krystallinsk legeme, som er haardere end rubin. 

 Som karakteristiske kjendet©gn paa d© fl©ste af diss© nye forbin- 

 delser kan nævnes, at de ©r s æ r d © 1 e s h a a r d ©, og at d© vanskelig 

 paavirkes af d© vanlige kemiske reagenser, hvorfor det oft© er for- 

 bund©t m©d vanskeligh©d at analys©re dem. 



Enkelt© af dem, som f. eks. jordalkalicarbiderne, angribes vistnok 

 — og det endog særdeles heftig — af det simpleste af all© reagenser, 

 nemlig vand, men ligeoverfor de fleste andre reagenser er ogsaa disse 

 meget modstandsdygtige. 



