123 



Fechnerske forestillinger om livets evighed blev nærmere omtalt, mens 

 skabelsestraditionen, der ikke kan gjøres til gjenstand for videnska- 

 belig prøvelse, kun blev ganske flygtig nævnt. 



Siden den tid har jeg stødt paa en version af selvavlshypotesen*), 

 som tør være de fleste ukjendt, men som i sig selv er saa interessant 

 og tankerig, at den er værd at gjøre bekjendtskab med. Den danner 

 ogsaa et passende, for ikke at sige nødvendigt supplement til min tid- 

 ligere artikel. 



I spørgsmaalet om livets oprindelse staar P f 1 ii g e r helt og 

 holdent paa selvavlshypotesens grund. Han mener altsaa, at livet er 

 opstaaet her paa jorden af livløse stoffe under almindelige og kjendte 

 naturkræfters virksomhed. Forsaavidt deler han standpunkt med de 

 fleste af nutidens naturforskere paa dette omraade. Hvad der gjør 

 hans modifikation af hypotesen særlig interessant er den omstændig- 

 hed, at han bringer problemet i nær tilslutning til de fysiologiske og 

 kemiske kjendsgjerninger og forfølger det i alle enkeltheder længere, 

 end det hidtil er skeet uden at slaa af paa den videnskabelige stringens. 

 Der er en bestemt gruppe af stoffe, hvortil livet altid er bundet, 

 det være hos plante eller dyr, i lavere eller høiere former : de saa^ 

 kaldte eggehvidestoffe eller proteiner. Disse stoffe har en yderst ind- 

 viklet kemisk sammensætning, skjønt de almindeligvis kun indeholder 

 de fem grundstoffe kulstof, vandstof, kvælstof, svovl og surstof. Et 

 af dem, blodets eiendommelige farvestof hæmoglobin, indeholder 

 efter Preyers undersøgelse 600 atomer kulstof, 960 atomer vand- 

 stof, 154 atomer kvælstof, 1 atom jern, 3 atomer svovl og 179 atomer 

 surstof. Dets kemiske formel ser altsaa saaledes ud : 

 Ceoo Hgeo Ni54 Fei S3 O179. 

 Hvordan disse opimod to tusen atomer er forbunden med hver- 

 andre i molekylet, har vi ingen anelse om. Der er jo ogsaa et utal 

 af eggehvidestoffe med forskjellig kemisk sammensætning. Selv om 

 vi holder os til et og samme stof, maa imidlertid atomernes leirings- 

 forhold efter omstændighederne kunne være forskjelligt. Dette frem- 

 gaar deraf, at det samme stof dels optræder som levende egge- 

 hvide og dels som død eggehvide, uden at nogen forskjel i den pro- 

 centvise sammensætning kan paavises. Hvis vi ikke vil tillægge 



*) Pfliiger: Ueber die physiologi.sche Verbvennung in den leUendigen 

 Organismen. (Pflitgers Archiv, Bd. 10, 1875). Ogsaa i Verworn's AUgemeine 

 Physiologie, 2. Aufl., 1897, mindre udførlig. 



