149 



geologiske klub. De paafølgende aar har jeg studeret overskyvninger 

 paa forskjellige andre steder i det centrale Norge. I 1895 paaviste 

 jeg under en reise til Høgberget og Kømundfjeld ved Fæmundselven, 

 at den saakaldte kvitvolaetage kun var et overskjøvet flak af sparagmit. 

 Ligesaa paaviste jeg samme aar forskjellige overskyvninger i Sollien 

 og paa kartbladet Søndre Fron. I 1896 ræforkampen og andre steder 

 i Gudbrandsdalen. I 1897 overskyvningen i Hedalen. I 1898 besøgte 

 jeg Voss, Gravehalsen og Haukelifjeldene og kom hertil den opfatning, 

 at f. eks. Voss tagskifer danner den underste del af et mægtigt over- 

 skjøvet sparagmit- og grundfjeldflak, at Gravehalsen bestaar af et over- 

 skjøvet grundfjeldsflak, og at den saakaldte høifjeldskvarts ved Dyre- 

 skaret paa Haukelifjeldene var overskjøvet og omvandlede sparagmit- 

 og grundfjeldsbergarter. I 1899 kartlagde jeg grænserne for det store 

 oversky vningsflak, bestaaende af overskjøvet gabbro, labradorsten, 

 gneise og sparagmiter omkring Espedalen og videre sydvestover mel- 

 lem Gausdals og Valders dalfører. I afvigte sommer fandt jeg under 

 en oversigtsreise over Sognefjeld, at hele fjeldfladen mellem Bøver- 

 dalen og Fortun er et overskjøvet flak af grundfjeld, der hviler paa 

 fylliter ; lignende overskyvninger paavistes ogsaa i Flaamsdalen, mel- 

 lem Vatnahalsen og Hallingskei, ved Revane i Osedalen og mellem 

 Ulvik og Graven. 



Endelig fandt jeg under mit kartlægningsarbeide paa den søndre 

 del af Hardangervidden og Røldalsfjeldene, at den meget omstridte 

 saakaldte "yngre gneis" i disse trakter ikke er andet end overskjøvne 

 grundfjeldsflak, idet man ligesom i Skotland over alunskiferen og den 

 siluriske fyllit træffer igjen de samme bergarter, der udgjør grund- 

 fjeldet i de tilstødende vestligere egne ; man træffer porfyrisk granit, 

 gneis med granit- og pegmatitgange og Telemarkformationens vekslende 

 lag af kvartsskifere og hornblendeskifere — alt i mere eller mindre 

 presset og omvandlet dragt. Der synes saaledes nu ikke længer at kunne 

 være tvil om, at den af deling i de norske høifjelde, som Kjerulf ud- 

 skilte under navn af ''høifjeldskvarts", bestaar af flak af grundfjeld 

 og eokambriske bergarter, der under fjeldkjædedannelsen er revet op 

 og skjøvet hen over yngre formationer; særlig har den kambriske og 

 undersiluriske lerskifer eller fyllit tjent som smøremiddel. Hen over 

 denne er de mægtige flak blevet skjøvne ; herunder er lerskiferen paa 

 sine steder blevet ganske bortpresset, paa andre steder igjen sammen- 

 stuvet og som oftest valset sammen som en deig mellem to bretter. 



