172 



med sin eiendommelig formede fangemaske, sandsynligvis i den tro, 

 at det var et eller andet vanddyr. I begyndelsen gav de igjen straks 

 slip paa stykkerne, men efterhaanden vænnede de sig saa fuldstændig 

 til den forandrede kost, at de kom helt op til vandfladen for at 

 hente dem. O. J. L.-P. 



Klækning cg opdrætning af norske snaaafugle ved kanarifugl. 



For endel aar tilbage anstillede jeg flere forsøg med udklækning 

 og opdrætning af nogle norske smaafugle ved hjælp af kanarifugle. 

 Det ene af disse forsøg foretoges med bogfink (fringilla coe- 

 1 e b s). Et nylagt eg af denne fugl lagdes under en rugende kanarie- 

 liun, og klækningen lykkedes udmerket. Bogfink-ungen ti-ivedes for- 

 trinlig, mens pleiemoderens egne unger desværre alle døde lige efter 

 klækningen. Den unge bogfink blev, efterat den var bleven voksen, 

 overført i et eget bur, hvor den syntes at befinde sig ganske vel, og 

 holdtes indespærret indtil næste vaar. Hen i marts blev den pludse- 

 lig meget vild og urolig, fløi mod burets sprinkler og viste alle tegn 

 paa lyst til at slippe ud. Den lod nu ogsaa ustanselig sit skarpe "pink! 

 pink!" høre og gjorde i det hele tåget et spektakel, som ikke alene 

 skræmte mine kanarier og vakte uro blandt dem, men endog blev uud- 

 holdelig for mig selv og min familie. Den nu næsten udfarvede han 

 blev derfor en dag i slutningen af marts sat i frihed. 



Ikke fuldt saa heldigt gik det med opdrætningen af løvsanger 

 (sylvia trochilus), der ligeledes besørgedes ved en kanariehun. 

 Her døde nemlig ungen allerede den fjerde dag efter klækningen. 

 Sandsynligvis har denne zarte sanger ikke kunnet vænne sig til fodring 

 med hakket eg, eller den ivrige pleiemoder har forsøgt med frøfodring, 

 hvad der naturligvis ikke kan bydes en saa udpræget insektæder. 



0. J. L.-P. 



Meget lave og meget høie temperaturers virkning paa dyr. 



Meget lave temperaturer synes efter de erfaringer, man har gjort 

 — særlig under forsøg med kondenserede gasarter — at frembring© 

 ganske lignende forstyrrelser i de dyriske væv som indvirkning 

 af sterk varme. Berører man en sterkt afkjølet metalstang, har man 

 ogsaa næsten samme følelse, som naar man kommer i berøring med 

 et glødende legeme (brændkulde). Ogsaa paa de fysiologiske processer 

 synes meget høie og meget lave temperaturer undertiden at have den 

 samme virkning. Den for sine temperaturforsøg med sommerfugle 



