220 



virkninger af ganske anden natur end kiin kemiske processer at gjøre, 

 nemlig en fysiologisk vital virkning, der skyldes en mikrobiel orga- 

 nisme, hvis mellemkomst vi første gang møder i en omsættelse i 

 jordbunden. 



I historien om de efterlølgende arbeider, til hvilke nitrifikationen 

 har givet anledning, viser sig maaske med størst glans den iudflydelse, 

 som en videnskabelig erobring har havt paa den almindelige aandelige 

 tilstand, og den retning, den har givet alle undersøgelser. 



Pasteurs første arbeider over melke- og alkoholgj æringen er om- 

 trent 40 aar gamle, det vil sige, at de er nogle aar yngre end 

 Boussingaults undersøgelser. 



Hvis Boussingault var kommet nogle aar senere, er der ingen 

 "tvil om, at han med sin merkelige skarpsindighed, med den forsker- 

 gave, som karakteriserede ham, havde fundet den rigtige forklaring 

 paa det fænomen, hvis vigtigste betingelser og langtrækkende følger 

 lian har beskrevet med saa stor nøiagtighed. Men paa hans tid var 

 kemien i rask ('g glimrende udvikling; tendentsen var at forklare alt 

 ved fysikalske og kemiske processer hellere end ved fysiologiske virk- 

 ninger, og ingen tænkte paa at indbringe tanken om liv i studiet af 

 en omdannelse af stof, der sj^ntes lettelig at kunne undvære denne for- 

 klaring. Man ved ogsaa, hvor store vanskeligheder Pasteur mødte 

 for at faa anerkjendt sine slutninger om alkoholgjæringen, selv de, 

 «om nu synes os saa klare og selvfølgelige, og som bekjæmpedes af 

 Liebig lige til hans sidste time. 



Det kan derfor ikke forbause os, at Boussingault standsede ved 

 den rent kemiske fortolkning af nitrifikationen, og at han efterlod æren 

 ved at finde den sande aarsag til to af sine mest fremragende elever, 

 Schøring og Miintz, som senere, i 1884, kun havde at anvende Pasteurs 

 Tnethoder for at paavise, at fænomenet ikke er noget andet end en 

 gjæring, fremkaldt af et eget ferment. Schøring og Miintz studerte 

 da rensningen af kloakvand ved filtrering gjennem et lag jord og nitri- 

 fikationen af de kvælstofholdige substantser i den filtrerende masse. 

 De blev først slagne af gangen i denne nitrifikation, der var meget 

 langsom i begyndelsen af forsøget og siden, ' naar den først var kom- 

 men i gang, fortsatte sig med en merkelig fart. Dette var en første 

 overensstemmelse med gjæringsfænomenerne, der behøver en periode af 

 forberedelse, det vil sige af formerelse af fermentet. Da ideen engang 

 var opstaaet, var godtgjørelsen af dens rigtighed let; man iagttog 



