223 



tjene til udvinding af salpeter, hvis dette var saa sjeldent og kost- 

 bart som for i tiden. Den mængde nitrater, der drages bort fra 

 planterne og fdres væk med våndet, er en forholdsvis ubetydelig [del 

 af totalproduktionen. Og imidlertid udgjor den 10 kgr. pr. hektar 

 om aaret, det er mere end firdobbelt af, hvad den samme jord mod- 

 tager af kvælstof ved regn og sne. Floderne fører en mængde til- 

 havs, Seinen saaledes dagligt 238000 kgr., Rhinen 193,000, Nilen 

 301000. Kilder og bronde indeholder ogsaa meget, brøndene i Paris 

 f. eks. indtil 2 kgr. pr. kubikmeter, og under beleiringen foreslog man 

 «t benytte våndet til fremstilling af salpeter. 



De berømte lågere af det før omtalte chilisalpeter, som man maa 

 betragte som resultat af nitrification i gamle dage, er saa store, at 

 der for tiden indføres til Europa omtrent IY2 million tons om aaret, 

 til en værdi at omtrent 21G millioner kroner. Dette er altsaa virk- 

 ningen af mikrobiel virksomhed alene paa et enkelt sted af kloden, 

 og denne chilisalpeter er nødvendig til fremstillingen af salpetersyre, 

 som igjen er nødvendig til fabrikationen af forskjellige eksplosivstoffe 

 som dj-namit, skydebomuld og flere, samt til mange andre ting, og 

 man maa forundres over den store sociale rolle, som denne lille skjulte 

 plante spiller, der har været saa længe ukjendt og endnu kun er 

 saavidt kjendt og som imidlertid paa en vis maade raader for vor 

 skjæbne, idet den baade lager vort brød og vort krudt. 



Mod denne utallige og usynlige hær af nitratmikrober kjæmper 

 en anden hær, der arbeider i modsat retning, nemlig denitrerende 

 bakterier, hvis rolle det er at ødelægge nitraterne, idet de bemægtiger 

 sig deres surstof og frigjør deres kvælstof, som vender tilbage til luften 

 som gas. De mikrober, der udfører dette arbeide, er overordentlig 

 talrige i jorden, men de trænger for at trives en samtidig tilstede- 

 værelse af organisk stof og nitrater, samt fraværelse af surstof, er 

 aJtsaa, hvad Pasteur kaldte anaerobier. Nu, i jorden altager de organi- 

 ske forbindelser og ligeledes surstoffet med dybden, og som følge deraf 

 finder disse mikrober kun paa faa steder de nødvendige betingelser 

 for udøvelsen af siu virksomhed, og den ivygt^ som flere har havt for 

 en skadelig virkning af disse bakterier, er dei^for ugrundet. 



Med kjendskabet til nitrifikationen var det første trin — det 

 vigtigste i praktisk henseende — naaet i løsningen af kvælstofspørgs- 

 maalet. Nitrifikationen er maaske af alle naturlige kemiske processer 

 •den, der har den direkteste og virksomste indflydelse paa den dj-rkede 



