238 



nisme. Den første har udviklet en ganske sort race (var. harrisella)*), 

 af den anden har jeg fundet lige op til 60 pct. melanotiske eksem- 

 plarer. 



Melanismen synes at skyldes lav temperatur og kan hos sommer- 

 fugle direkte fremkaldes ved afkjøling af pupperne. 



Albinisme, der er det modsatte af melanisme, nemlig optræden 

 af hvid eller ialtfald usædvanlig lys farve hos normalt mørktfarvede 

 dyr, forekommer mindre hyppig i insektverdenen, og det er maaske 

 lidt tvilsomt, om den særlig hos sommerfugle optrædende lyse be- 

 støvning af hele vingen eller enkelte partier paa den ene eller samt- 

 lige vinger er ganske identisk med, hvad man hos hvirveldyrene (særlig 

 pattedyr og -fugle) forstaar ved dette udtryk. 



Den hos sommerfugle iagttagne "albinisme" menes af enkelte 

 forskere at være en følge af indvirkning af elektricitet, hvilket dog 

 turde behøve en nærmere paavisning ad eksperimentel vei. Imid- 

 lertid synes enkelte forsøg med sterke intermitterende elektriske 

 strømme ai tyde paa, at elektriciteten øver indflydelse paa pigment- 

 dannelsen. Sterke og svage strømme synes dog at virke i aldeles 

 modsat retning. 



Adskillig sandsynligere er det, at albinisme ligesom melanisme 

 skyldes temperatur- og maaske ogsaa lys-forandringer, hvad ogsaa 

 adskillige forsøg synes at tyde paa. 



0. J. L.-P. 



Befleks eller hukommelse? 



For nogie aar siden fremsatte fysiologen Bethe den paastand, at 

 insekterne og de lavere dyr ikke kunde besidde nogetsomhelst spor 

 af, hvad vi almindelig forstaar ved psykiske evner, ja, ikke engang 

 kunde tilkj endes almindelig sansning. Istedetfor dette sidste udtryk, 

 der altsaa ikke skulde kunne finde anvendelse paa de tilsvarende pro- 

 cesser hos disse dyr, indsatte han udtrykkene '"refleks" og "kemo- 

 refleks" . Efter dette skulde dyrene forholde sig til de i naturen 

 virkende fysiske og kemiske kræfter omtrent som et jernstykke til en 

 magnet eller som de med kemisk affinitet udstyrede stoffer til hin- 

 anden indbyrdes. 



For at komme forbi enkelte vanskeligheder, der straks fremstil- 



*) Især liyppig paa Jæderen. 



