245 



med sig, løb bort og blev ikke fuadne igjen. Veiret var desuden 

 stormfuldt, saa det stundom saa stj^gt iid for, at skibene skulde for- 

 lise. Trods alt opnaaede ekspeditioneii en række smukke videnskabe- 

 lige resultater ; og Nordenskiold fik anledning til at foretage en længere 

 slædefart sammen med Palander. 



Da ekspeditionen vendte hjem 1873, erklærede Dickson sig villig 

 til „at fortsætte'" tiltrods for de store omkostninger, som de tidligere 

 farter havde foranlediget. Nordenskiolds opmerksomlied var nu blevet 

 henledet paa et nj-t felt, hvor han ogsaa skulde opnaa de rigeste frugter 

 af sit utrættehge arbeide -i polarforskningens tjeneste. Norske fangst- 

 mænd havde nemlig i længere tid befaret det kariske hav, og ved 

 deres meddelelser blev nu Nordenskiolds opmerksomlied henvendt paa 

 disse i videnskabelig henseende nudforskede egne. For Dicksons 

 regning udrustedes en fangstjagt „Prøven" af Ti'omsø, og paa denne 

 foretog Nordenskiold, ledsaget af flere videuskabsmænd, en reise øst- 

 over fra Nordkap mod Novaja Semlja. Gjennom Jugorstrædet kom 

 man ud paa det kariske hav, „iskjelderen ved Ruslands nordkyst", og 

 fandt til sin overraskelse dette hav isfrit. „Prøven" seilde østover, 

 naaede først halvøen Jalmal og derefter Jenisseis munding. Nordenskiold 

 gik her fraborde og drog opad floden til byen Jeniseisk, hvorfra han 

 vendte hjem overland, medens „Prøven" Ij-kkelig naaede tilbage til 

 Tromsø efter en stormfuld reise. De gunstige isforhold, som man fandt 

 paa denne fart, opmuntrede til nye forsøg, og allerede næste aar drog 

 Nordenskiold igjen afsted. Ogsaa denne ekspedition bekostedes af 

 Dickson sammen med en russisk rigmand, Sibiriakoff. Reisen foretoges 

 denne gang paa damperen ,,Ymer", og atter naaede man Jenisseis 

 miinding. 



Nordenskiold havde nu tyve aars erfaring som polartorsker, han 

 havde deltaget i 8 ekspeditioner til de nordlige egne, selv ledet og 

 udrustet de 6 af disse. Til de pi'aktiske erfaringer, som han havde 

 samlet ved disse farter, kom et paa indtrængende studier hvilende 

 videnskabeligt kjendskab til polaregnenes naturforholde samt tillige en 

 rig kundskab om disse strøgs opdagelseshistorie. Neppe nogen kunde 

 derfor være bedre skikket for at gjennemføre den plan, som han efter 

 de to sidste reiser havde fattet : forsøget paa at omseile Asiens nord- 

 k3'st. Det aabne farvand, som han i to aar efter hverandre havde fun- 

 det helt til Jenisseis munding, og tillige de ældre, særlig russiske 

 undersøgelser, berettigede ham til at antage, at en saadan omseiling 



