293 



hunblomsten findes en kuglerund eller kegleformet frugtknude med 

 tre sammenvoksede ar. Frugten er lidt fladtrykt kugleformet, ofte 

 lidt skjæv. I toppen bærer den sin hærdede griffel. I gjennemsnit 

 er den omtrent 4 cm., og udvendig er den pansret med et haardt lag 

 af skjæl, som sidder i flere rækker, og som er glinsende, nedadvendte, 

 benhaarde, først grønlige, siden gule eller brunrøde. Inde i frugten 

 er der et kuglerundt frø. 



Naar blomstringen er færdig, og frugterne er modne, er ogsaa 

 træets livskraft udtømt, og det dør da lidt efter lidt ud. 



Sagopalmens hjemland er øerne i det indiske hav fra nogle smaa- 

 øer paa vestsiden af Sumatra og østover til Ny-Guinea. Den vokser 

 helst paa sumpig jord. Paa Ny-Guinea, Celebes, Borneo og Sumatra 

 danner den noksaa store skove. Paa Celebes findes der i dalene mange 

 vaade sumpe, hvor man med stort udbytte har anlagt sagoplantager. 

 Plantagerne fornyer sig selv, idet man med største lethed kan formere 

 planten ved rodskud. Man lader bare hvert træ beholde et af sine 

 mange rodskud, som vokser op til selvstændig plante, naar moder- 

 planten fældes. 



Det er sagopalmens marvparenchym, som benyttes. Hele marven 

 er gjennemvævet af træagtige trevler, men bestaar forøvrigt helt og 

 holdent af stivelse, et stof, der som bekjendt optræder meget alminde- 

 ligt i planteriget, og som forekommer i forskjellige plantedele i stor 

 mængde. Det er et af vore vigtigste vegetabilske næringsstoffe. Det 

 udvikles kun i de grønne plantedele, men det vandrer eller føres fra 

 sit oprindelige produktionssted gjennem plantens organer og væv til 

 et eller andet sted, hvor det kan ophobe sig i større mængde som op- 

 lagsnæring og siden tjene til udviklingen af nye organer eller plante- 

 dele: knopper, blade, blomster etc. Man finder det i de forskjelligste 

 plantedele, i frø og frugter, f. eks. hos kornsorterne, i knollerne, hos 

 potetes o. s. v. 



Sagostivelsen eller sagoen, som den oftest kaldes, og som bestaar 

 af stivelseskorn, udvindes af nogle faa forskjellige palmer, men i størst 

 mængde af den egte sagopalme. 



Denne palme opsamler i det indre af stammen en uhyre stor 

 mængde stivelse, som den siden bruger til at opbygge sin mægtige 

 blomsterstand. Efter blomstringen er marven opbrugt, og træet dør 

 ud. Naar man vil bruge sagoen, maa man altsaa fælde træet før 



