301 



endcla er steget lidt uuder sidste nedisning. Under afsmeltningen 

 begyndte landet at synke og laa ved begyndelsen af ratiden (da isen 

 laa frem til ydre ra) omtrent som nn, men sank under opbygningen 

 af raet 100 a 125 m. Under isens videre retræt sank landet frem- 

 deles, indtil isen naaede til det epiglaciale trin. Saa begynder under 

 dettes dannelse en svag liæving. Maximum af sænkning var paa Rome- 

 rike 240 m. i?) 



Selv i ratiden formodes isdækket at være saa tyndt, at de høieste 

 toppe i landet ragede op over isen som nøgne nunatakker. Under 

 den videre tilbagerykning blev det saa tjmdt, at bræerne i de perifere 

 dele af landet kun fyldte dalene. 



Under den senere afsmeltning fortsættes landets stigning, og kli- 

 maet i Kristianiafj orden i de forskjellige tidsrum fremover sammenlig- 

 nes med følgende strøgs i nutiden : Tromsø (aarstemp. = -j- 2Y2 ")? 

 Nordland (3— 4 «), Trondhjem (?) 4—5 »), Norges vestkyst (6—71/2 "), 

 Nordengland (8-9 «), Skotland (8—7°) og Kristianiafjorden (7—6°). 

 Som vi ser, har der altsaa væi'et en tid, da klimaet var mildere end 

 nutildags, og sydligere former trivedes i Kristianiafjorden. 



C. F. K. 



Aksel S. Steen: Lærebog i matematisk Geografi for Gymna- 

 siet. Kristiania 1901. 59 s. 



Efter nogle indledende oplysninger om himmelen, om planeter- 

 nes bevægelse og om koordinaterne paa jordens overflade følger et 

 kapitel ora jordens daglige omdreining og aarlige bevægelse. Deret- 

 ter forklares visse koordinater paa himmelkuglen og solens tilsynela- 

 dende bevægelse, hvilket dereftor finder anvendelse paa midnatssol og 

 mørketid, dagens længde, dæmringen m. m. I et kapitel „ solen som 

 tidsmaaler" forklares kortelig kalenderens indretning, klokkeslet, datum- 

 grænse og fællestid. Efter et kapitel om bestemmelse af den geogra- 

 fiske bredde og længde følger nærmere oplysninger om jordens stør- 

 relse og form og midlerne til at bestemme dem, samt sluttelig en kort 

 forklaring af nogle af de vigtigste kartprojektioner. 



Fremstillingen er kort og klar, og de talrige figurer særdeles om- 

 h3'ggelig udført. I det vanskelige punkt: stoffets begrænsning, synes 

 forfatteren at have været heldig, idet han overalt kun har holdt sig 

 til de store træk. Saaledes forudsættes gjennem det meste af bogen 



