313 



•det, efterat vaudet udentor og indenfor indtager iiiveauerne g og g", 

 men naar det ndenfor er steget til f, kan man antage, at niveanfor- 

 «kjellen er 0, og våndet er da i ligevegt. Under den videre stigning 

 vil våndet løbe ind ad strømmen (antydet ved niveanerne e og e'). 

 Imidlertid stiger våndet ndenfor hnrtigere end indenfor, og naar der 

 er flod iidenfor strømmen (niveanet a), er våndet indenfor kun steget 

 til a'. Efter at våndet ndenfor begynder at falde, vil fi'emdeles strøm- 

 men gaa indover (b b'), først naar det er sunket til c, vil ligevegt 

 være indtraadt, og under den videre synken bærer strømmen ud, hvilken 

 retning holdes, for det første indtil det er blevet fjære udenfor, og 

 dernæst til differensen mellem det ydre og indre niveau er blevet ud- 

 jevnet (gjennem niveanerne h og til f). 



Moveo/fjorcien 



Det indre 

 M^a s s HZ 



Flo-. 3. 



Denne teoretiske betragtning trænger at verificeres af observatio- 

 iier, men det synes mig, at den maa være rigtig, og isaalald kan man 

 straks udlede følgende sætning: Flodhøiden (afstanden mellem ni- 

 veauerne for flod og fjære) indenfor en strøm, som vender sig noget 

 efter flod og fjære i, er mindre end udenfor. 



(Paa fig. 3 er de respektive høider AB og CD). 



Det fremgaar ogsaa hgefrem, at jo længere efter flod og fjære 

 s-trømvendingen foregaar, des mindre blir forskjellen mellem høi- og 

 lavvand i det indre bassin. Endvidere sees direkte af figuren, at un- 

 der de givne omstændigheder vil lavvand og høivand indenfor strøm- 

 men falde senere end udenfor. 



Naar det siges, at Saltstrømmen og flere andre vender ved halv 

 fiod og lialv fjære, kan hermed ikke menes, at strømskiftet foregaar i 



