315 



vand paa inclersiden af Lofotderne, at sundene maa fortsætte tømnin- 

 geu (altsaa med strømsætning mod havet) en tid efter, at sjøen har 

 begyndt at falde. Porøvrigt skal det medgives, at forholdet er mei-e 

 kompliceret her end i det tilfælde, at et stort indre bassin ved en 

 smal og grund strøm staar i forbindelse med en fjord. I sidste fald 

 ligger forklaringen snublende nær. 



Overlæge Armauer Hansen har fremsat det spørgsmaal, hvorfor 

 Moskenstrømmen er voldsommere end f. eks. Sundstrømmen og Nap- 

 strømmen, da man snarere skulde vente, at det modsatte var tilfældet, 

 saasom de sidstnævnte er smalere. Til belysning heraf kan anføres 

 at Moskenstrømmens farlfghed afhænger meget af forholdene i det om- 

 givende hav, men dette gjælder ikke i den grad om de andre strømme 

 mellem Lofotøerne, fordi de er mere dækkede. 



Ifølge denne betragtningsmaade kunde man kanske være fristet til 

 at tro, at strømmen mellem Værø og Røst maatte være endda farligere 

 end Moskenstrømmen. Men her er det at merke, at farvandet mellem 

 Værø og Røst er saa meget bredere og dybei-e, at den der flj^der roligere. 

 D3'bden mellem Værø og Røst er ca. 50 favne, mens løbet mellem 

 Hægholmerne og Helseggen er ca. 27 favne (med en grund, Horgan, 

 paa 7 — 8 f.). Moskenstrømmen opnaar sin største hastighed om vin- 

 teren ved vestlige vinde, den kan gaa opimou 6 knob. Dens r}' er 

 vistuok biet overdrevet, men under enkelte omstændigheder, f. eks. naar 

 sterk strøm og voldsom sjø staar imod hinanden, kan det dog hænde, 

 at strømmen staar i en eneste brænding, og den er da umulig at pas- 

 sere for noget fartøi. Overlæge Armauer Hansen skildrer meget livligt 

 dens godveirslune. Jeg har engang passeret den i stygveirslag ved 

 vintertid paa en mindre dampbaad. Denne slingrede saa krapt og 

 voldsomt, at min person, endskjont jeg holdt mig ordentlig fast, engang 

 slyngedes som en vot mod rækken. ,.It^^g var Moskenstrømmen styg, 

 det var bare saa vidt vi klarte det," sagde kapteinen, da vi gik ind 

 paa havnen i Røsnæsvaagen.^) 



^) Foruden de allerede omtalte gives der adskillige andre beskrivelser af 

 Moskenstrømmen. Der er saaledes en af magister Jonas Ramns i hans Norriges 

 beskrivelse, Kjøbenbavn 1715, p. 223, Dr. E. Pontoppidan har en temmelig ud- 

 forlig beretning med citater af andre forfattere (se Norges natm-lige beskrivelse, 

 Kjøbenbavn 17.52, I, p. 123). Og i Jens Kraffts „Topografisk statistisk beskri- 

 velse over kongeriget Norge", 6. del. p. 404 (Kristiania 183.5), er der ligeledes 

 en nøgtern beretning efter et manuskript af prof. B. M. Keilhau. Her angives 

 atter andre beskrivelser (se note p. 406). 



