317 



skiller sig fra bdlgebevægelsen derved, at der i hvirvelen virkelig fore- 

 gaar en matevie! fremadskriden af vandpartiklerne. Fra teoretisk stand- 

 punkt er det neppe heller noget til hinder for, at en hvirvel kan ta 

 en saltværing med sig i dybet og atter bringe ham op i dagen. 



Det er ikke egentlig af interesse for de rent mekaniske fænome- 

 ner, jeg er kommen til at tænke lidt over tidevandsstrønimene. Det 

 er nærmest, fordi disse strømme har saa stor betydning i biologisk 

 henseende, at jeg har begyndt at befatte mig noget med dem. At 

 den livlige vandveksel, som finder sted i strømme og sund, har ind- 

 fiydelse paa dyrelivet, er ganske naturligt. En hel række bunddyr er 

 nemlig udelukkende henvist til at leve af de dyr- og planteorganismer, 

 som driver om i sjøen (plankton). For saadanne betyder det strøm- 

 mende vand tilførsel af næring. Det er da ogsaa min erfaring, ab 

 strømme og sund er rigt besat med planktonædere. Af saadanne kan 

 nævnes koraldyr, hydroider, inosdyr, visse sjøj^ølser (dendrochiroter), 

 sjøpunge, muslinger o. s. v. Jeg kunde her anføre en række eksemp- 

 ler, men skal indskrænke mig til et eneste. Det bedste findested 

 for dybvandskoraller, som kjendes hos os, er Skarnsundet (mellera 

 Trondhjemsfjorden og Beitstadtj orden). Livsvilkaarene for disse dyr 

 maa her være overordentlig gunstige, fordi sundet danner en forholds- 

 vis smal og ganske dyb rende mellem to store bassiner, og gjenuem 

 denne rende sendes daglig afvekslende ud og iad milliarder af plankton- 

 organismer. Hermed hænger det ogsaa sammen, at Skarnsundet er et 

 godt fiskested. Saltstrømmens før omtalte fiskerigdom har utvilsomt. 

 ogsaa sin egentlige grund i rent mekaniske aarsager. 



Firkløver. 



Af Jens Holmboe. 



Blandt misdannelser hos planterne er der neppe mange, der har 

 spillet en saa stor rolle i folketroen som kløverblade med fire smaa- 

 blade. Mens et „ firkløverblad" for botanikeren ikke paa nogen maade. 

 er noget enestaaende, men kun en abnormitet med mange sidestj^kker, 

 har det gjenngm aarhundreder af noplyste og overtroiske mennesker 

 været anseet som et vidunder, som man ikke kunde give nogen natur- 

 lig forklaring, og som man derfor tillagde overnaturlige egenskaber. 



Xaar alle smaablade paa et sanimensat blad er iæstede i spidseu 



