318 



af bladstilken, siges bladet med et botanisk udtryk at være „koblet". 

 8]ige blade er temmelig udbredte hos de høiere planter og optræder 

 i en række forskjellige slegter og familier. Smaabladenes antal i hvert 

 •enkelt blad er hos de forskjellige arter mere eller mindre konstant; 

 hos de fleste kan det dog idetmindste en sjelden gang variere. Den 

 almindelige hestekastanje (æsculus hippocastanum) har normalt 7-koblede 

 blade; men paa de fleste trær linder man ved siden af de normale 

 tillige 5- eller 9-koblede blade, ja som en stor sjeldenhed kan man 

 endog paa hestekastanjen linde blade, hvor alle smaablade er voksede 

 sammen til en hel. fliget bladplade. Af jordbærplanten (fragaria vesca) 

 opstod der i 1761 i Versailles ved udsæd af frø fra en normal plante 

 en form med kun et smaablad, og af den beslegtede nakkebærplante 

 (fragaria collina) har jeg paa Jeløen ved Moss fundet en form, der for- 

 nden de sedvanlige 3 smaablade længere nede paa bladstilken har 2 

 mindre; denne sidste form er ogsaa kjendt fra Mellemeuropa og er af 

 den bøhmiske botaniker L. Celakovsky beykreven som en selvstæn- 

 dig varietet under navn af var. subpinnata. 



Hos kløverslegten (trifolium), der udmerker sig ved 3-koblede 

 blade, og som netop deraf har faaet sit latinske navn, er antallet for- 

 holdsvis temmelig konstant. Uregelmæssigheder forekommer dog ogsaa 

 her og omtales allerede tidlig i den botaniske litteratur. Saaledes 

 nævner Pierre Pena og Mathias Lobelius i sin 1570 udgivne 

 ,. Stirpium adversaria nova" en „quadrifolium phyllon fuscum hortorum", 

 og Tabern æmontanus omtaler i sin „Kreuterbuch" fra 1588 en 

 „lotus quadrifolia". Det antages almindelig, at der i begge tilfælde 

 sigtes til firkløverblade. 



Former med overtallige smaablade kjendes hos baade rødkløver 

 (trifolium pratense) og hvidkløver (t. repens); almindeligst skal de være 

 hos den sidstnævnte art. Smaabladenes antal kan hos denne gaa op 

 til 10, hos rødkløveren til 8. Forekomsten af slige overtallige smaa- 

 blade beror paa en dehng af et eller flere smaablade paa et tidligt 

 stadium, mens bladet endnu er i sit anlæg i knopleiet. Sjeldnere er 

 samtidig smaabladenes fæstepunkt forlænget, hvorved bladet blir „finnet" 

 istedenfor koblet. Man har gjort den iagttagelse, at firkløverblade 

 sjelden findes paa helt ubeskadigede planter, og at de som regel først 

 pleier at optræde i engene, naav græsset vokser op paany efter den 

 første eller anden slaat. Kun meget sjelden har alle blade paa en 

 Idøverplante mere end 3 smaablade: en slig form af t. repens med 

 kun firkløverblade dvrkes dog i franske haver. 



