320 



give et rigtigere svar end hin student, der til eksamen svarede paa 

 dette spørgsmaal: „Naar det er lidet, kalder man det termometer, er 

 det stort, kaldes det barometer." 



Vore almindelige stuetermometre bestaar af et meget snevert, ka- 

 pillært, tykvægget giasrør, som i sin nedre ende er udvidet til en liden 

 kugle. I denne kugle er der kviksølv, der ogsaa som en fin glinsende 

 traad fylder en del af glasrøret. Da glasrøret virker som et valse- 

 formet forstørrelsesglas, ser traaden meget bredere nd, end den virke- 

 lig er. Bag røret er der en gradinddeling, hvor man efter kviksølv- 

 søilens høide kan aflæse temperaturen. 



Hvorledes er kviksølvet kommet ind i kuglen? Det kan ikke 

 rinde derind, da jo kuglen oprindelig var f3'ldt med luft, og i et saa 

 trangt rør kan ikke kviksølv og luft komme forbi hinanden. Man maa 

 dei-for benytte et lidet kneb. Kuglen opvarmes, hvorved luften udvide& 

 og en del af den undviger gjennem den dvre aabne ende af røret. 

 Denne stikkes nu ned i kviksølv og røret afkjøles. Herved vil luften 

 atter trække sig sammen og en vis mængde kviksølv presses ind i 

 røret istedetfor den undvegne luft. Denne proces gjentages, indtil røret 

 er tilstrækkelig fyldt med kviksølv. Derpaa ophedes termometret noget 

 over den maksimaltemperatur, for hvilken det er bestemt, herved blir 

 det overflødige kviksølv presset ud, hvorpaa glasrøret tilsmeltes. 



Nu gjælder det at bestemme termometrets inddeling. I den an- 

 ledning stikkes det ned i smeltende finstddt is. Man vil da se, at 

 kviksølvtraaden synker, indtil den blir staaende ubevægelig paa et sted. 

 Dette punkt — isens smeltepunkt — betegner vi med 0°. Derpaa 

 ophænges termometret i dampene af kogende vand. Kviksølvet stiger 

 nu sterkt indtil et vist punkt, som vi betegner med 100° — våndets 

 kogepuukt — forudsat at barometret viser normalt lufttryk, 760 mm. 

 Det mellem 0° og 100^ liggende parti deler vi nu i 100 lige dele. 

 Delingen fortsættes ofte saavel ovenfor lOO'' som nedenfor 0".') 



Termometret skulde nu være færdigt. Men om det viser rigtigt 

 ogsaa paa andre punkter end ved 0*^ og 100°, afhænger af, om det 



^) Paa termometret efter Reaumur betegnes kogepiinktet med 80°, derfor 

 svarer 5" paa hundredelsskalaen (Celsius) til 4 R. Paa det i England benj-ttede 

 tei"mometer (Fahrenheit) betegnes isens smeltepunkt med -]- 32", våndets koge- 

 punkt med 212°. Det vikle være meget at ønske, at man i hjemmene mere og 

 mere vikle benytte Celsiustermometre, der nu bruges til alle videnskabelige 

 oiemed. 



