321 



snevre glasrør har samme tversnit langs hele iuddelingen. Skulde det 

 være for trangt paa uoget sted, vilde kviksølvtraaden stige hurtigere paa 

 dette sted end paa steder med videre tversnit. Ved nøiagtige maalinger 

 bestemmer man denne forskjel i tversnittet — der naturligvis kun bør 

 være ganske liden, ellers bør termometret ganske kasseres — ved en 

 sindig fremgangsmaade med det færdige instrument og lader medfølge 

 det en „korrektionstabel"j hvorpaa kjøberen kan aflæse, hvormange 

 hundredele og tusendele af en grad han skal føie til eller trække fra 

 den virkelig aflæste temperatur, for at han skal kunne faa et absolut 

 rigtigt resultat. Med ethvert termometer, der er bleven prøvet i den 

 fysikalsk-tekniske rigsanstalt i Tyskland, følger en saadan erklæring og 

 tabel, og som bevis for, at termometret er bleven prøvet, er der ind- 

 ætset i det .en rigsørn. 



Dog hermed er ikke alle sorger slukt. Ethvert glas, det være 

 aldrig saa omh3''ggelig afkjølet efter sin fabrikation, er i en vis spæn- 

 dingstilstand. Termometerkugleiis rumindhold forandrer sig fra tid til 

 anden, og de saakaldte „tixpunkter" (0° og 100°) forandrer sig som 

 følge heraf paa skalaen.') Endvidere indtager ikke termometret efter 

 en sterk afkjøling eller ophedning straks sin oprindelige tilstand, der 

 kan gaa minuter, timer, ja dage, før det indtræffer. Denne „efter- 

 virkning" er meget forskjellig hos de forskjellige glassorter. Efter 

 udstrakte forsøg, hvortil den tyske stat har ydet bidrag, har man fun- 

 det, at det saakaldte „Jenaer normalglas" er det, der egner sig bedst 

 til fabrikation af gode termometre. Dette glas bestaar af 67.5 pct. 

 kiselsyre, 14 pct. natron, 7 pct. kalk, 2.5 pct. lerjord, 7 pct. zinkoxyd 

 og 2 pct. borsyre. Det kjendes ved en svag rødviolet længdestribe. 



Et saadant fint termometer er altfor kostbart for almindelig brug. 

 De billige forarbeides med adskillig mindre omhyggelighed, de viser 

 derfor ikke sjelden unøiagtigheder paa en, ja endog flere grader. I 

 tilfælde kan man dog selv „justere" et saadant termometer ved a; 

 sammenligne det med et paalideligt. 



Ved maaling af temperaturen er det ikke alene af vigtighed, at 

 man har et paalideligt termometer, men maa ogsaa tåge hensyn til feil, 



^) Derfor lader man gjerne finere termometre ligge en tid, før de bringes 

 i handelen. For at formindske ettervirkningen bruger man ogsaa ofte det kneb? 

 at man oplieder det tomme termometei- en tid i kogende svovl, hvorpaa det 

 ganske langsomt blir afkjølet. 



Naturen 1901. ^1 



