322 



der kan skrive sig fra maaden, hvorpaa maalingen er tågen. Stikker 

 man f. eks. termometrets kugle ned i varm olje, faar kuglen meget 

 snart oljebadets temperatur, men kviksølvtraaden, som rager op af 

 badet, viser for lavt, fordi traadens kviksølv er koldere end det, som 

 er i kuglen, derfor er udvidelsen af den samlede kviksølvmasse noget 

 mindre end den skulde være efter den temperatur, som oljen har. 

 Man maa for at faa et paalideligt resultat stikke hele termometret ned 

 i oljen eller ogsaa ad matematisk vei beregne den ikke uvæsentlige feil. 



Længden af de enkelte grader er afhængig af kuglens volumfor- 

 holde og rørets sneverhed. Gjør man kuglen større, blir skalaen snart 

 ubekvem lang. Man kan dog afhjælpe dette ved, at man anbringer 

 smaa udbugtninger i kapillarrøret og foi'syner med skala kun den del 

 af røret, som man ønsker skal være snevert. Man kan paa denne 

 maade med lethed forhøie aflæsningens nøiagtighed, saa den kan være 

 paa hundrededele, ja tusendele af en grad. 



Til kemisk brug har prof. Beckmann i Leipzig konstrueret et nu 

 meget benyttet termometer, hvor kviksøhanængden i kuglen kan for- 

 andres efter behag. Ved at opvarme instrumentet og banke paa det kan 

 man drive mere eller mindre kviksølv op i en sækagtig udvidelse i den 

 øvre ende af røret eller omvendt faa det tilbage til kuglen, indtil der 

 er en passende mængde i denne, saa at, naar man skal maale, enden 

 af kviksølvtraaden befinder sig paa den i ^/loo*^ delte skala, der kun 

 omfatter nogle faa grader. Før maalingen maa man naturligvis først 

 sammenligne dette termometer med et almindeligt for at faa bestemt 

 den virkelige værdi af graden. 



For at kunne fiksere den høieste og den laveste stand, som et 

 termometer indtager f. eks. i løbet af en dag, benytter man det saa- 

 kaldte maksimums- og minimumstermometer. Det af Six og Bellani 



konstruerede instrument er toarmet 



so *0 JrJ 20 10 O fO 20 30 ^ ^ ,,-. 1^ Tlx 1^'J ^ 



^ ■■ I . 1.1 , I , ^J . .' .;.j,, ■^j,^^^ ;^^ (hg. 1). 1 det snevre bøiede rør 



( iT " ^ q f - r—--^ ^^ ^^^^ ^^'^ P ^^^ ^ kviksølv. Det 



resterende stykke a f det øvre rør 

 og udvidelsen A er ganske fyldt 

 med alkohol. I det nedie rør er 

 der derimod tilhøire for q kun ganske ubetydehgt med alkohol, ud- 

 videlsen B er tom. s og t er smaa staalstave. Stiger temperaturen, 

 udvider alkoholen i A sig og skyver kviksølvtraaden tilvenstre, staven 



JO ZO iO 



