323 



s blir rolig liggende, mens t i det nedre i'ør skyves tilhøire af kvik- 

 søtvet, inditil den høieste temperatur er naaet. Naar temperaturen atter 

 falder, trækker alkoholen i A sig sammen, hvorpaa kviksølvtraaden 

 igjen gaar tilbage i retning q til p, kun staven t blir liggende paa 

 det sted, den havde naaet ved den høieste temperatur, mens s i det 

 øvre røl- skyves foran kviksølvet, indtil laveste temperatur er naaet. 

 Saaledes viser s temperaturens minimum, t dens maksimum. Ved hjælp 

 af en liden magnet kan stavene føres tilbage til enderne af kviksølv- 

 traaden, hvorefter Sixtermometret er i fuld stand til en ny temperatur- 

 bestemmelse. 



Paa febertermometrene, som lægerne benytter, er der i stedet for 

 staalstaven en kort kviksølvtraad, der er adskilt fra hovedmassen af 

 kviksølv. Det sted, hvor denne traad blir liggende, betegner maksimal- 

 temperaturen. 



Vil man have en fortløbende angivelse af temperaturen, benytter 

 man metaltermometre. En blikstribe, der bestaar af to forskjellige i 

 i hele sin længde sammennittede metalstriber, vil krumme sig ved en 

 forandring i temperaturen paa grund af, at begge metaller har en for- 

 skjellig vidvidelsesevne. Denne bevægelse blir overført paa en med 

 farve fugtet viser, der skriver paa en trommel, som er overtrukket 

 med linjeret papir. Ved hjælp at et urverk drives trommelen ganske 

 regelmæssig rundt en gang hver uge. Ved slutten af ugen lægger 

 man en ny papirstribe paa trommelen. Den paa papiret tegnede linje 

 vil danne en række kurver, som viser, hvor høi temperaturen har været 

 hver time i ugen. Saadanne „selvregistrerende" termometre bem^^ttes 

 meget i de offentlige- veirsoiler, som er anbragte i udlandets større b^^er. 



Vi vender nu tilbage til vort kviksølvtermometer og spørger: Kan 

 det ogsaa benyttes af polarfarerne? Da kviksølvet ved en temperatur 

 af -r- 3d'^ fryser til en fast metalklump, kan det ikke bruges til at 

 maale lavere temperaturer; istedet fyldes derfor termometret f. eks. 

 med farvet alkohol,^), der først fryser ved -^- 130°. 



Ved endnu lavere temperatur benytter man lufttermometret. Luften 

 ligesom alle gasser ud vider sig ved opvarmning for hver 1** stedse med 

 V273 af det volumen, som den har ved 0", forudsat naturligvis, at det 

 ydre tr3-k er konstant. Udsætter man altsaa et med luft fyldt kar. 



^) Endnu bedre er toluol eller petrolæter. 



