327 



Granden til denne paafaldende differens ligger ikke blot i begge 

 dyrs meget forskjellige størrelse, men navnlig ogsaa deri, at silkeormen 

 oparbeider forraad, mens edderkoppen stadig forbruger den af den pro- 

 ducerede silkesubstans. Silkeormen behøver sine fibre kun i det øie- 

 blik, naar den vil gaa over i puppetilstanden, i hvilken hensigt den 

 tænker at spinde sig et roligt og for dens talrige fiender sikkert hus, 

 nemlig coconen. Gjennem hele sit liv, som varer omtrent 32 dage, 

 ophober larven næsten alt det eggehvidestof, som findes i de af den 

 fortærede morbærblade, i en kjertel i form af silkesubstans. Hos den 

 voksne larve er vegten af den stadig opsparede silkeskat vel en tredie- 

 del af hele dyrets vegt. Hele denne mængde blir udspundet til en 

 yderst jevn traad og nedlagt i coconen. 



Korsedderkoppen kan i sit liv producere en silkemængde, der 

 forholdsvis er enduu større, og som maaske overstiger dens egen vegt. 

 Der er allerede grund til at antage dette, fordi edderkoppen som rov- 

 åjr lever af dyrisk næring, som er langt rigere paa eggehvidelegemer 

 end silkeormens plantenæring. Men edderkoppen er stadig beskjæftiget 

 med at bygge net, og meget ofte maa den bygge disse net opigjen, 

 uaar en regnskyl eller en eller anden fiende i faa øieblikke har ødelagt 

 dens netop fuldendte kunstfærdige spind. Men selv i de undtagelses- 

 tilfælde, hvor en edderkop i længere tid kan glæde sig over at være 

 i besiddelse af sit net, maa den stadig udbedre og bygge videre paa 

 det. Ligesaa pleier mange edderkoppe for større sikkerheds skyld 

 at indspinde de fangne finer og andre dyr, førend de begynder at ud- 

 suge dem. Deraf kommer det, at det silkeforraad, som en edderkop 

 i et givet øieblik raader over, altid kun er lidet. Det vilde neppe 

 række til bygningen af et større net, hvis ikke silken ved sin allerede 

 omtalte forbausende styrke muliggjorde dannelsen af ganske overordent- 

 lig fine traade og et hermed forbundet meget sparsomt forbrug af silke- 

 substans. 



Heraf kommer det, at den gamle Réaiimur og hans temmelig tal- 

 rige efteraberes forsøg aldrig har ført til et brugbart resultat. Den 

 eneste anvendelse, som man hidtil leilighedsvis har gjort af edderkop- 

 silken, bestaar deri, at man benytter edderkoptraade som ophængning 

 for galvanometre eller har udspændt dem i traadocularer. Men ogsaa 

 til dette maal er cocontraad i de fieste tilfælde tilstrækkelig og meget 

 lettere at skaffe. 



