328 



Der gives edderkoppe, der er langt større end vore korsedderkoppe, 

 men de er ikke altid ligesaa flittige som disse. Den største af alle 

 edderkoppe, pemlig den sj^damerikauske fugleedderkop, skal, saavidt 

 jeg ved, kun udøve sin spindegjerning i yderst beskeden maalestok. Dog 

 gives der en leilighed, hvorved ogsaa ederkoppe, der ellers hjælper 

 sig uden eller kun med et ganske rudimentært net, ivrig spinder, og 

 til hvilken de har opsamlet et stort silkeforraad. Denne leilighed er 

 eglægningen. De allerfleste edderkoppe indhyller nemlig eggene i tætte 

 og meget smukt forarbeidede cocons. Hvem har ikke her og der paa 

 en foraarsspasertur fundet en liden gul silkebal, ud af hvilken der 

 maaske, kort tid efter at man havde tåget den op, marscherte frem tal- 

 løse smaa edderkoppe, som udbredte sig i alle retninger for at begynde 

 sin røveriske tilværelse paa egen haand. Hos saadanne edderkoppe, 

 som hovedsagelig anvender sin silke til beskyttelse af sin yngel, er 

 evnen til silkedannelse næsten udelukkende indskrænket til de kvinde- 

 lige dyr. 



Til denne art edderkoppe horer silkeedderkoppen paa Madagaskar 

 (nephila madagascariensis), hvis eksistens og udnyttelse af de ind- 

 fødte allerede har været bekjendt i lang tid. Men først nu er der 

 naaet nøiere meddelelser om hele tingen til os. 



Vi ved nu, at silkeedderkoppen forekommer paa ganske bestemte 

 steder og mest i de i alle tropelande saa omhyggelig pleiede mango- 

 haver. Det er slet ikke til at forundre sig over, at mangotræet med 

 sine saftige blade og frugter spiller en lignende rolle i troperne som 

 ege- og frugttrærne hos os; det er yndlingsopholdsstedet for en stor 

 mængde skadelige insekter, som her finder et udtommeligt nærings- 

 forraad og den mest velkomne tumleplads. Dette utpi eftertragter saa 

 naturligvis edderkoppene, og derfor lindes de i stor mængde paa 

 mangoplantagerne. De udklækkede unge edderkoppes coconer falder 

 de indfødte i hænderne i massevis, naar disse arbeider paa plantagen, 

 og har i lang tid været benyttet paa den maade, at man plukkede 

 dem istykker ligesom coconerne af mange tropiske sommerfugle og 

 spandt dem til en lang noget uregelmæssig men forbausende stærk og 

 varig traad, og af deime lavede man høit skattet tøi. 



Paa grundlag af disse kjendsgjerninger forsøgte den katolske 

 missionær Camboné at grunde en ny industri. Han kom paa den 

 tanke at gjøre silketraadens ud\ånding af de samlede coconer over- 



