848 



iinder man ea noget anden form end den her beskrevne, isthmus kan 

 mangle, eller den danner en tredie lap uden forbindelse med de to 

 sidelapper. 



Hyppig finder man smaa kjertler, der er bygget som skjoldkjerte- 

 len, og som ligger i mierlieden af hovedkjertelen, forbundet med den 

 med en bindevævsstreng, eller de ligger noget længer borte ; man kal- 

 der disse for bikjertler (glandulae parath3'reoideae). Efter de nyere 

 nudersøgelser synes de at spille en vigtig rolle. Man kan undei-tiden 

 finde bikjertler langt borte fra skjoldkjertelen, t. eks. bag i svælget, 

 nede i brysthulen og paa flere steder. 



Der gaar paa hver side to store pulsaarer ind i skjoldkjertelen 

 og forsyner den rgielig med blod ; derved, at den indeholder saameget 

 blod, kan den i løbet af kort tid svulme op og atter trække sig sam- 

 men, saaledes t. eks. ved sindsbevægelser. Heri saa man tidligere 

 kjertelens væsentligste opgave; den skulde nemlig ved at fylde sig med 

 blod, naar blodet vikle strømme til hovedet, kunne forebygge en blod- 

 overfyldning i hjernen (Schregers regulationsteori). Fordi kjertelen 

 ligger foran luftrøret, mente andre, at den var bestemt til at beskytte 

 luftrøret mod forkjølelse eller mekanisk lieskadigelse. Der var ogsaa 

 nogen, som troede, at kjertelen kun var der for at gi halsen en vak- 

 ker rund form. 



Skjoldkjertelen omgives af en fast bindevævskapsel, fra hvilken 

 der gaar strenge ind i kjertelens indre ; de forgrener sig, forener sig 

 med hinanden og danner et fint maskeverk. Kjertelens lapper deles 

 paa den maade up i stadig mindre smaadele, indtil ganske smaa blæ- 

 rer, follikler, der ligger i de Hneste masker i bindevævet; disse follik- 

 ler er den egentlige kjertelmasse ; blod- og lymfekar og nerver forgrener 

 sig i bindevævsnettet og kommer paa den maade frem til kjertelfollik- 

 lerne. Hver enkelt follikel danner en blære, hvis væg udklædes med 

 et enkelt lag celler, og hvis indhold dannes af en heltigjennem ens- 

 artet, seigtflydende, eggehvidelignende masse ; denne masse laves af 

 cellerne langs blærens væg, den er kjertelens egentlige produkt og 

 kaldes colloid (d. v. s. limlignende, colla ="lim). 



Til forskjel fra andre kjertler i legemet har skjoldkjertelen ingen 

 udførselsgang ; dette var det, som gjorde, at man saalænge var i vild- 

 rede med kjertelens egentlige virksomhed. Man var vant til ved be- 

 grebet „kjertel" at tænke paa et organ, der leverede et eget sekret 

 ('afsondringj, som førtes bort i egne kanaler, saaledes som vi i leveren 



