358 



Man har ved operation paa nyfødte dyr, faar og gjed, tåget bort 

 gland, thyreoidea, og det har da vist sig, at de opererede dyrs vekst 

 blev hæmmet ganske som ved kretinisme — foruden at de fik myx- 

 ødem — ; dyrene er ganske smaa, har nogle smaa, daarlige horn, tynde 

 og korte knogler i ekstremiteterne, et bredt, kort hoved med lang af- 

 stand mellem hornene. 



Disse vckstforandringer kan selvfølgelig ikke komme tilsyne hos 

 voksne individer, hos hvem veksten allerede er afsluttet. Den ydre 

 forskjel, som er tilstede mellem myxødemsyge og kretinere, betyder 

 derfor ikke noget med hensyn til sygdommens aarsag, men er kun af- 

 hængig af, i hvilken alder ødelæggelsen af skjoldkjertelen begynder. 

 Vi maa altsaa betragte kretinisme og myxødem som en og samme syg- 

 dom, idet kretinismen er barnealderens myxødem. 



Denne opfatning har dog ikke samtidig kunnet gjøre sig gjældende 

 for alle former af kretinisme. Man skjelner nemlig mellem 2 arter 

 kretinisme: 1) den sporadiske (fig. 4) og 2) den endemiske. Den 

 sporadiske kretinisme er ikke bundet til noget bestemt sted, optræder 

 hist og her blandt børn i friske familier uden nogen kjendt aarsag; 

 den endemiske kretinisme har et bestemt udbredningsomraade, inden 

 hvilket den til stadighed optræder, og disse omraader falder sammen 

 med det endemiske strumas udbredning. 



For den sporadiske kretinismes vedkommende erkj endtes sammen- 

 hørigheden med myxødem allerede i 1883, Gull og Semon kaldte den 

 infantilt myxødem; men endnu den dag idag er der forfattere, som 

 benægter, at den endemiske kretinisme er identisk med myxødemet. 

 Der er blandt andet den eiendommelighed, at mens skjoldkjertelen hos 

 sporadiske kretinere er liden, indskrumpet og atrofisk ligesom ved 

 myxødem hos voksne, saa har derimod de endemiske kretinere en paa- 

 faldende stor skjoldkjertel, der gjør deres korte, tykke hals uformelig. 

 Vi har dog tidligere omtalt, at det ikke bare kommer an paa kjertelens 

 størrelse, men dog meget mere paa, hvor stor del af dens egentlige virk- 

 somme væv, der er uskadt, og det staar ikke i noget ligefremt forhold 

 til størrelseu. (Sluttes.) 



Kanonade mod haglveir. 



Fra umindelige tider har man i Frankrig og Italien ringet med 

 kirkeklokkerne for at besværge tordenveir, og i Tyrol og andre øster- 



