372 



gaar af beretningen om kong Olavs nordlandsreise sommeren 1020, at 

 gaarden maa have ligget etsteds mellem Tjotta og Bjarkø. Og siden 

 Haarek kunde gjøre krav gjældende, er det rimeligt, at Grankels 

 gaard ikke har ligget saa svært langt nordenfor Tjotta. Ogsaa i Eigils 

 saga faar vi høre om et par saadanne udvær, nemlig et i nærheden af 

 Alden, hvor Eigil af nogle fi.skere fik vide, at Erik Blodøkse havda 

 dømt ham fredløs, samt Herdlf.s vær, som uden tvil er det nuværende 

 Herløvær, der ligger i Øigaren udenfor Herlø. 



Det synes fremgaa, at Herløvær dengang (934) har været ubeboet, 

 hvilket vel ogsaa var tilfældet med udværene i almindelighed, ialfald 

 ser vi, at Eigil*) om natten paa en liden baad med to mand roede fra 

 Herløvær til Herlø, hvor han fik besked om, at den unge Ragnvald 

 (kong Eriks søn) var i besøg hos sin forrige fosterfar, Skjegthore paa 

 Herlø, mens Berg-Amund, som var Eigils personlige uven, liolJt kalas 

 paa sin gaard Ask (paa Fenhring = Askøen) for hr. Frode til Aal- 

 rekstad. 



Paa samme maade som det omstridte udvær paa Helgeland i lange 

 tider havde ligget til Grankels gaard, er det san^Jsynligt, at Herdlas vær 

 tilhørte Herdla (Herlø). Og det er rimeligt, at eieren af Herlø gaard 

 sendte sine trælle og husk arie til fiske og fangst i Herløvær, ligesom 

 Haarek og Asmund gjorde i Grankels udvær. Retstrætten om udværet 

 paa Helgeland fandt sted sommeren 1027. 



Vi gjør nu et sprang paa næsten 150 aar. Den Sde sej)tember 

 1176 fandt følgende replikskifte sted i Trondhjem mellem Nikolas Si- 

 gurdsøn fra Engeløcn i Stegen og hans svigersøn Eirik Arnesøn.*) 

 Eirik : ''Maag, det siger nogle fiskermænd, som er komne udenfra, at 

 det seilede langskibe ind efter fjorden, og folk gisser, at det kan være 

 birkebeinerne. Og det er vel bedst, maag, at lade blæse alle bymæn- 

 dene med vaaben til ørene." 



Nikolas: "Ikke farer jeg, maag, efter fiskermænds snak; jeg vil 

 sende speidere ud paa fjorden, men lad os holde ting idag." 



Hvad slags fiske kunde der drives i Trondhjemsf jorden paa den 

 tid af aaret? Det kunde vel væi^e efter fedsikl, men det rimeligste er 

 kanske, at disse niænds bedrift har været det saakaldte daglige fiske. 

 De har muligens staaet ude paa ørene og udbudt tfl salgs de samme 

 fiskesorter som de, man jevnlig ser i Ravnkloa i vore dage. 



*) Skallagriinssnn. 

 **) Snorre, .s. 814. 



