398 



en liden løvdusk forsynerle toppe naturligvis have bøiet sig mod jorden. 

 De nævnte rognetrær var — som tilfældet gjerne er med saadanne 

 abnor:i' '<■ Ler — ganske grenløs og selvfølgelig ogsaa bladløse paa den 

 del af stammen, der stod i mørket; kun i toppen var en svag forgre- 

 ning, paa hvilken de temmelig faatallige blade var samlede. 



O. J. L.-P. 



En mængde hvepse. 



Hvepsene har i sommer formeret sig i en grad, som man heldigvis 

 kun sjelden har anledning til at iagttage. I tusenvis har de sværmet 

 omkring i en mængde frugthaver, har trængt ind i husene, eller bog- 

 stavelig talt i sværmevis overfaldt de i det frie dækkede borde og bragt 

 hele selskaber paa flugt. 



Hvepsene er ikke blot ubehagelige og plagsomme for landliggere ; 

 de kan ogsaa anrette ret følelige ødelæggelser paa frugt, særlig paa 

 bærfrugt. Fra flere steder meldes saaledes, at kirsebærhøsten er ble- 

 ven adskillig ødelagt af disse insekter. Men ogsaa andre bærsorter 

 som bringebær, jordbær, ja til og med stikkelsbær anfaldes med stor 

 graadiglied af de gulringede støvere, der forresten ingenlunde er fuld- 

 blods vegetarianere, men meget mere ogsaa forsyner sig med madvarer 

 fra dyreriget, hvor saadanne er at erholde. Meddeleren har saaledes 

 seet dem fortære saavel kjød som fiskemad, ligesom de undertiden 

 dræber og fortærer kaalorme og andre insektlarver. 



Desværre staar man i regelen kanske magtesløs overfor hvepse- 

 plagen, da de mod andre skadeinsekter brugelige midler neppe kan 

 finde nogen heldig anvendelse overfor disse dyr. 



O. J. L.-F. 



Et nyt hovdyr? 



Allerede StanLiy hørte i Afrika tale om et for europæerne ukjendt 

 større hovdyr. Det er nu sikkert konstateret, at et saadant dyr virke- 

 lig findes, og at det er af en høist merkelig beskaffenhed. En hud og 

 to skaller er kommen til England, og efter undersøgelse af dette ma- 

 teriale udtaler prof. Eay-Lankester, at dyret, som af de indfødte kal- 

 des "okapi" , nærmest ligner giraffen, som den dog skiller sig fra ved 

 ikke at have nogen antydning til horn og ved en forholdsvis kort hals. 

 Desuden er farven forskjellig, idet der ikke er antydning til flekker 

 eller pletter som hos giraffen, mens derimod benene er stribede i lig- 

 hed med tigerhestenes. Dyret ligner noget det uddøde helladothe- 

 rium, men tilhører-dog en ny slegt, der maa .indordnes blandt de "pai'- 

 taaede" (okser, gjeder etc), ikke, som man oprindelig troede, blandt 

 hestene. 



Sterke lyskilders anvendelse ved insektfangst. 



Det er en bekjendt sag, at fluer og andre insekter gjerne søger 

 hen til lyskilder, ja sogar ofte flyver lige ind i lysflammen. En særlig 

 tiltrækning synes de sterke lyskilder at øve paa de egte aften- og nat- 

 insekter som f. eks. myg og ørentviste, men særlig paa natsommerfug- 

 lene. Disse sidste kan man paa eftersommeren og om høsten se i 

 mængde omsværme de elektriske buelampey eller sterke auerske gløde- 

 lamper og acetylengasblus, hvor de ofte kan samle sig i tætte skarer. 



