13 
oftest uden nogen vanskelighed kan se, hvad der har været kunst- 
nerens forbillede. En lang række af vekslende, mere fantastiske dyre- 
skikkelser af mægtig størrelse fordeler sig langs bygningens ydre 
gesims og giver straks den besøgende indtryk af, hvad den bygning 
indeholder, som han har for sig. 
Træ er aldeles ikke anvendt i bygningen, undtagen til gulvbeklæd- 
ning i endel sale og i alle arbeidsrum, saa bygningen er absolut 
ildfast — en af de vigtigste fordringer til et museum, der, saaledes 
som dette, indeholder uerstattelige rigdomme fra alle verdenshjørner. 
De samlinger, denne imponerende bygning indeholder, omfatter 
zoologi, palæontologi, mineralogi og geologi samt botanik. Vi kan 
imidlertid ikke ved dette flygtige besøg befatte os med alle disse 
samlingsgrene, men skal holde os til zoologien, som ogsaa er den 
væsentligste samling og indtager den overveiende største plads. Den 
optager mere end en halvdel af bygningen, mens de øvrige videnskaber 
deler resten af rummet. De palæontologiske samlinger er dog yderst 
rige og imponerende, som man vil se af billederne fig. 2 og 3. 
(Fortsættes.) Dr. J. Brunchorst. 
Dyrenes lege.” 
Dyrepsychologien staar for tiden ikke i synderlig høi kurs og 
betragtes af mange kun som snurrepiberier, der ikke i nogen merkbar 
grad vil kunne forøge vort kjendskab til sjælelivet. Dette er sikkert 
ikke rigtigt. Det er sikkert fremfor alt forkjert, naar man betragter 
kundskaben om dyrenes sjæleliv, der dog frembyder saa meget af 
selvstændig interesse, kun som et middel til at opklare fænomener ved 
menneskepsychologien. 
Legenes verden, hvortil ogsaa kunsten maa henregnes, staar som 
et betydningsfuldt og interessant omraade ligeoverfor livets mange 
alvorlige sider. Naar der trods dette om de menneskelige lege kun 
foreligger faa specialarbeider om de dyriske slet ingen, saa kan dette 
tildels forklares ved emnets vanskelighed. 
1) Af prof. Karl Groos. 
