32 
hvirvler af halen, som var 4.9 meter lang, endvidere et bagben, hvoraf 
alene laarbenet maalte 1.4 meter samt dele af forlemmerne, bryst- og 
bækkenpartiet. Videre udgravninger vil forhaabentlig bringe flere ben, 
og især hovedet for dagen. De ben, som hidtil er fundne, viser, at. 
denne kjæmpeøgle er nær beslegtet med den amerikanske øgleslegt. 
diplodoeus og med elefantøglerne, ceteosaurus, og ornithopsis, der en 
gang levede i England. Det er ikke usandsynligt, at en nærmere 
undersøgelse af dette eksemplar vil vise, at disse tre slegter i virke- 
ligheden kun er en. sg. 
Sælens aanden har professorerne Jolyet og Sellier i 
Bordeaux gjort til gjenstand tor en athandling 1 det zoologiske selskab 
i Arcachons publikationer. Sælen maa som alle i vandet levende 
pattedyr op til overfladen for at aande. Den kan dog holde sig i 
længere tid under vandet, hvad der jo ogsaa er nødvendigt, naar den 
skal efterstræbe sit bytte, fiske og andre i vandet levende dyr. Sælen 
formaar at holde sig længere under vandet end noget landpattedyr. 
Det ligger derfor meget nær at gjøre sig det spørgsmaal, om ikke 
sælen skulde være i besiddelse at fysiologiske indretninger, hvorved 
den kan opsamle mere surstof, end de dyr, der lever paa land- 
jorden formaar. De to franske naturforskeres undersøgelser har nu 
ogsaa vist, at aandekapaciteten hos sælen er meget større end 
hos et landpattedyr af samme størrelse, f. eks. hos hunden. En sæl, 
der veier 15.5 kilo, absorberer 13.074 liter surstof i timen, den luft- 
mængde, der optages gjennem lungerne, beløber sig til 0.926 liter og 
gjennem blodet til 30.9 kubikcentimeter. De tilsvarende tal hos en 
hund paa 18.8 kilo er henholdsvis 9.3877 liter, 0.555 liter og 23.6 
kubikcentimeter. 
Af disse tal vil man se, at aandekapaciteten hos sælen er bety- 
delig større end hos hunden. Den forbruger meget mere surstof, men. 
den opsamler ogsaa mere i lungerne; dens blod formaar ligeledes at 
optage mere surstof. Naar sælen opholder sig under vandet, lever den 
af den opsamlede luft, og da den har mere af denne end noget land- 
pattedyr, kan den ogsaa være længere under vandet. 
», Naturwissenschaftliche VWochencshrift". 8g. 
Marmor under sterkt tryk. Professor F. D. Adams ved 
McGill-Universitetet i Montreal har i den sidste vinter studeret mar- 
morets forhold under meget sterkt tryk 1 et lukket rum. Han satte 
en ocylinder af OCarrara-marmor i et staalrør, der nøie udfyldtes af 
marmorcylinderen. Ved hjælp af et stempel udsattes derpaa mar- 
moret for et tryk af 60000 pund pr. kvadrattomme med den følge, 
at marmoret blev fortættet, uden at der paa noget punkt skede noget 
brud. Den mikroskopiske undersøgelse bagefter viste, at marmorets 
partikler havde flydt om hverandre og ordnet sig paa en anden maade 
end før og det paa akkurat samme maade, som man vil se deti kry- 
stallinske bergarter, der har været sterkt presset af de overliggende 
fjeldmasser. » Scientific Amarican*. 
3 
= 
* 
4 4 ban 
