49 
afvekslende den nordlige og sydlige halvkugle længere vintere og læn- 
gere sommere. For tiden befinder vi paa den nordlige halvkugle osi 
en geologisk sommer. Den varmeste tid passerede vi dog for 640 aar 
siden. Den geologiske vinter bevirker, at oceanet strømmer til ved- 
kommende halvdel af jorden, og at altsaa det faste land lidt efter 
lidt oversvømmes. De geologiske opdagelser bekræfter dette i videste 
omfang. I dyas- og triasperioden var den nordlige halvkugle ligesom 
nu for største delen fri for hav. Derfor finder vi i Nordeuropa og 
Sibirien ingen afleiringer fra kridthavet. I juraperioden oversvømmedes 
disse egne derimod paany, hvorpaa havet atter trak sig tilbage, hvilket 
varede ligetil kvartærtiden. Dette kan vi slutte deraf, at man ikke 
finder noget spor af tertiærhav i Nordrusland og Skandinavien. I den 
kvartære periode indtraadte der igjen forandringer heri. Allerede 
Sahara har ifølge der forefundne muslinglevninger dengang været et 
havbækken. Den største del af Frankrige og Italien var ogsaa over- 
svømmet, ja paa Apenninerne finder man havmuslinger i alluvialleret 
fra hin tid. Endvidere var rhindalen, det nordvestlige og nordøstlige 
Europa ligesom donaulandene dækket af hav. Endelig var det hele 
østeuropæiske lavland nord for Karpatherne og Sudeterne lige til Ural 
dækket af et hav, hvoraf ikke den mindste ø ragede op. Det samme 
var tilfældet med det aralokaspiske lavland og hele lavlandet i- det 
nordlige Sibirien. OQgsaa den største del af Nordamerika var over- 
svømmet, og her kan man nøie iagttage, hvorledes dybden af det 
daværende hav tiltog mod polerne. Det saakaldte chaimplain-ler, der 
er rigt paa forsteninger, og som har faaet sit navn efter den mellem 
staterne Vermont og Newyork beliggende Chaimplainsø finder man i 
byen Newyorks omegn i en høide af omtrent 100 fod over havet. 
Ved Chaimplainsøen ligger det allerede 400 fod, ved Montreal i 
Canada 500 fod, i Labrodor 800 fod, i Barrovstrædet 1000 fod og 
ved det nordligste punkt paa Grønlands kyst har man fundet det 
1800 fod over havet. I Japan hæver den gamle kystlinje sig ifølge 
Bickmore omtrent 1200 fod over havet. Omtrent ligesaa høit 
ligger sporene af den sidste store oversvømmelse i Norge. Med denne 
stigning af vandet i denne periode fulgte en sterk afkjøling og en 
mægtig vekst af gletscherne paa den nordlige halvkugle. Af disse 
gletscher finder man talrige spor paa mange steder, saaledes i hele 
Øvreitalien.  Foruden denne sidste istid, som fulgte paa den varmere 
tertiærtid, har man ifølge Geikie siden pliocæntiden paavist endnu to 
4 
yNaturen* 
