68 
Laksevaag pr. Bergen føltes det, som naar der kastes anker paa 
30—40 favnes vand; hele skibet dirrede fra for til agter. 
Da jordskjælvet er følt sterkest i de vestre og midtre dele af 
Søndre Bergenhus amt, er det vel rimeligst at antage, at arnestedet 
har ligget et sted under disse strøg, og at saa bevægelsen har for- 
plantet sig udover til alle sider.  Aimestedet maa vistnok have havt 
en betydelig udstrækning, at dømme efter de omtrent samtidige tids- 
angivelser og de noterte retninger. 
Bevægelsen har for det meste været stødformig, kun ud mod 
grænserne svagere bølgeformig. I Bergen og paa flere steder i byens 
nærhed som f. eks. Samnanger, Lysekloster og Bukken har man 
merket to stød, ellers kun et. 
Lyden har været betegnet som underjordisk rullen, torden, kanon- 
skud eller som en knitren, der bragte folk til at tænke paa pibebrand. 
Det sidste har navnlig været tilfælde i trakterne omkring Voss. 
Endel mindre jordrystelser synes at have fundet sted lidt før og 
lidt efter det store jordskjælv. Fra Valestrandsfossen skriver dr. 
Thesen, at han kl. 10.53 om aftenen den 30te januar havde for- 
nemmelsen af et svagt stød. Ligedan berettes der om nye svage 
skjælv fra Samnanger kl. 3, fra Os kl. 3.45, fra Bjørsvik i Oster- 
fjorden mellem kl. 4 og 5, samt fra Valestrandsfossen kl. omtr. 5 
morgen. Det sterkeste af disse synes det fra Os at have været. 
Meddeleren, der bor paa Kuven, vækkedes af en during som af fjern 
vognrammel.  Duren varede 10—15 sek. og er ligedan merket paa 
Molde hovedgaard og af lokomotivpudserne paa Osbanen. Retningen 
var som for hovedskjælvets bevægelse her (sv.—n1nØ.). 
Et eiendommeligt fænomen er observeret i Hardanger. ,Søndre 
Bergenhus folkeblad* fortæller nemlig: ,En familie hersteds paastaar, 
at jordskjælvet efterfulgtes af en knitrende lyd, omtrent som af eksplo- 
derende raketter, og at denne underlige lyd vedvarede og gjentog 
sig med mellemrum i 2—3 timer. Familjen holdt sig vaagen og 
hørte efter." 
Det er ikke trakter, som er fremmed for jordrystelser, som denne 
gang er rammet, idet Bergens stift og den vestlige del af Kristians- 
sand stift maa betragtes som et af vore betydelige jordskjælvsstrøg. 
Af de mest udbredte norske jordskjælv har 3 havt sit udspring herfra, 
nemlig jordskjælvene den 7de mai 1865, 15de mai 1892 og 5te 
| 
i 
