100 
oplyser, ,Suldalsuhyret"s bevægelser for det meste har bestaaet i en 
pdasken" op og ned, saa har vi dog bestemte udtalelser for, at det 
har skudt frem i horizontal retning med sterk fart. Dette opgives 
nemlig af de tingsvidner, som i 1892 aflagde sine vidnesbyrd. De 
saa noget, der satte vandet i en heftig bevægelse, skyde frem under 
overfladen en temmelig lang strækning; tilsidst dukkede gjenstanden, 
den bekjendte hvælvede baad op. (Se ,Naturen* 1892, s. 310). 
Skjønt ,uhyret* dengang ikke blev ,fanget", haaber jeg dog, at der 
ikke findes nogen, som tviler paa, at arten er fuldt identisk med 
den, som senere blev demaskeret. Vi skal nu forsøge at give en i 
største almindelighed holden forklaring af disse fænomener; at gaa i 
detalj er umuligt, dertil er fænomenerne endnu for lidet kjendte. 
Skoleinspektør Olsen har i sin ovennævnte opsats tilskrevet sump- 
gas aarsagen til fænomenerne, og vi maa gaa ud fra, at saa virkelig 
er tilfældet. Denne gas dannes som bekjendt, naar organiske stoffer 
(plantedele etc.) raadner ved utilstrækkelig lufttilførsel, og vi finder 
derfor næsten altid, at mindre kvantiteter af den i form af bobler 
stiger op fra bunden af myrer, grunde vande o.s. v. Imidlertid viser 
dog de fænomener, som vi oven har omtalt, at der paa bunden kan 
udvikle sig saadanne mængder af den, at derved store stykker af de 
organiske bundafleiringer kan rives løs. Vi kan tænke os forløbet paa 
omtrent følgende maade. Paa visse steder samler der sig af en eller 
anden aarsag en større mængde organiske stoffer (muligens kan bun- 
dens formation spille en rolle med hensyn til afleiringernes mængde) 
og udviklingen af sumpgas foregaar nu i denne masse. Naar nu til- 
strækkelig meget gas har udviklet sig, stræver den gasfyldte masse 
at løsgjøre sig fra bunden og stige op mod overfladen. Det vil nu 
kunne hænde, at i altfald en del af gasen bryder sig ud, førend 
massen kommer op til overfladen, og den opstigende gas vil da alt 
efter sin mængde foraarsage en større eller mindre bevægelse paa over- 
fladen; først senere dukker saa det hele løsrevne bundstykke op. 
Muligvis kan denne udstrømning foregaa endnu mens stykket delvis 
hænger fast ved bunden. At man af og til vil faa se kun en bevæ- 
gelse i vandet uden at nogen gjenstand flyder op, beror paa, at en 
gasudstrømning fra bunden godt kan foregaa, uden at nogen væsentlig 
