103 
over fænomenet, ved man dog, at der fra deres overflade udstrømmer 
en mængde gas, avtageligvis sumpgas, og man har derfor som den 
rimeligste forklaring antaget, at de hæves op paa grund af sasdan- 
nelse. Nogle saadanne ,mud lumps*, som endnu ikke havde nel 
overfladen, blev sprængte med krudt, og i 20 minuters tid foregik nu 
en heftig gasudstrømning, noget som viser, hvilke mængder af gas 
der under gunstige omstændigheder kan dannes paa bunden. 
Spørger man nu, af hvilke grunde og med hvilken berettigelse vi 
ligeoverfor andre zoologer, som mener, at de i Storsjön seede gjen- 
stande virkelig er dyr af kolossal størrelse, hævder den opfatning, at 
foreteelserne sammesteds maa tilskrives samme oprindelse som de i 
Suldalsvandet, saa er disse grunde flere. Først den paatagelige lighed, 
som i hovedsagen findes mellem beretningerne om fænomenet paa begge 
steder. Men endvidere er det aldeles umuligt theoretisk at forklare, 
hvad slags dyr af den betydelige størrelse (længden opgives enda til 
12.å 14 m.) som skulde kunne forekomme i Storsjön; det skulde i 
saa tilfælde overtræffe alle andre kjendte ferskvandsformer paa hele 
jordkloden! En del ferskvandssøer huser visserlig en del i regelen 
mindre dyreformer (krebsdyr, fiske etc.), saakaldte reliktformer, som er 
blevne igjen fra istiden, da disse søer stod i forbindelse med havet. 
Dette er f. eks. tilfældet med Mjøsen og med søerne Venern og Vettern 
i Sverige. Men ikke heller denne udvei til forklaring er mulig for 
Storsjöns vedkommende, da den aldrig har staaet i forbindelse med 
havet. — Forresten vilde forekomsten af nogen af havets dyreformer, 
som kan opnaa en saadan størrelse, ogsaa i en ferskvandssø med 
reliktformer stride mod alt, hvad vi hidtil kjender i den retning. 
Ligesaalidt er det muligt at sætte formen paa de gjenstande, som 
beskrives i beretningerne, i forbindelse med nogen af de kjendte 
dyretyper. Thi der findes sikkerlig intet dyr, som kan optræde under 
saa forskjellige former som en ,tømmerstok, afhuggen i begge ender*, 
ymed hoved som en furretrærod*, ,en hvælvet baad*, ,en baad med en 
mand paa kjølen", ,en baad paa ret kjøl*, ,med 10—12 pukler*, 
ymed 3—4 pukler* o. s. v. Derimod er det selvsagt, at livløse fra 
bunden løsnede masser kan variere i formen og da især naar det 
gjælder sunkne dele af et træ. 
