110 
spektret F, med ,alle regnbuens farver", rødt øverst og violet 
nederst. De forskjellige elementærfarver blir ved brydningen i for- 
skjellig grad atbøiede fra straalens oprindelige retning. 
Paa de her berørte fysikalske kjendsgjerninger beror det pragt- 
fulde optiske fænomen, som kaldes regnbuen. 
Den dannes ved sollysets brydning, spaltning og reflektion i regn- 
draaberne. Fig. 9 anskueliggjør en enkelt solstraales passage gjennem 
en regndraabe. Den træder ind ved Å under en indfaldsvinkel i. Af 
elementærstraalerne er kun indtegnede de yderste, nemlig den røde (r) 
og den violette (v). Vi vil særlig fæste opmerksomheden ved, at de 
vinkler (x og y), som disse straaler efter udtrædelsen danner med den 
oprindelige solstraale, er af forskjellig størrelse: den violette straale 
danner den mindste vinkel. 
Det er nu klart, at naar solen belyser en regnskur, vil alle de 
straaler, som falder ind i regndraaberne, træffe disse under høist for- 
skjellige indfaldsvinkler. Eksempelvis er indfaldsvinkelen for straalen 
Sj mindre end for straalen S. Men til forskjellige indfaldsvinkler 
svarer forskjellige vinkler x og y. Forat anskueliggjøre dette, hid- 
sættes en tabel over vinkelen y: 
Idet indfaldsvinkelen vokser, vil altsaa y først vokse og derpaa 
aftage. Som man ser, varierer y forholdsvis lidet for indfaldsvinkler 
mellem 50" og 709. En matematisk undersøgelse vil give det resultat, 
at for indfaldsvinkler i nærheden af og paa begge sider af 599 30", 
JE Fn 
