112 
basis begrænses af buen MCN, der blir den violette regnbue. Den 
halve topvinkel. for denne kegle er x = 409 30". Ligervis vil den røde 
regubue PD R begrænse basis i en kegle med samme akse og toppunkt, 
men med halv aksevinkel = y = 42" 80”. Mellem disse to falder 
da de øvrige buer i samme rækkefølge som farverne i det førnævnte 
spektrum. Overgangen mellem farverne er kontinuerlig, og indbegrebet 
af alle disse elementære regnbuer er det man i daglig tale kort og 
godt kalder regnbuen. Den ovenfor kortelig fremstillede theori for- 
langer altsaa, at regnbuen yderst er rød og inderst violet. Hoved- 
farverne i spektret følger saaledes paa hinanden: rødt, orange, gult. 
grønt, blaat, indigo, violet. Saaledes skal de ogsaa ligge i regnbuen, 
hvad erfaringen bekræfter. Havde solen været et lysende punkt, vilde 
farvebaandene været meget smale. Da den imidlertid tér sig som en. 
skive med 30 minutters diameter, vil hvert farvebælte ogsaa faa denne- 
bredde. 
Erfaringen viser, at man under iagttagelsen af regnbuen altid har 
solen i ryggen. At saa maa være fremgaar ligetil af den maade, 
hvorpaa regnbuen opstaar. AÅksen for de omtalte kegleflader blir 
nemlig linjen gjennem solen og øiet. Fastholdes dette, vil man for- 
staa, at regnbuen kun da kan vise sig som en hel halveirkel, naar 
solen staar lige i horizonten, og man befinder sig paa havet eller paa. 
flad mark. Hvis man tænker sig regnbuen iagttaget netop ved sol- 
opgang, vil den lidt efter lidt, eftersom solen stiger, sænke sig under 
horizonten, og naar solhøiden er bleven 429 30", vil toppen af den. 
røde bue forsvinde. Ved større solhøider kan altsaa ingen regnbue- 
sees. Erfaringsmæssig er det Jo ogsaa om morgenen og sent paa. 
eftermiddagen, man en sommerdag kan nyde regnbuens pragt; ved 
middagstider ser man den ikke. Er iagttagerens position hævet over 
jordoverfladens — befinder man sig f. eks. i et høit taarn, en maste- 
top eller i en luftballon — vil regnbuen, naar solen er i horizonten, 
endog blive større end en halveirkel, og regnbuens top vil kunne iagt- 
tages ved større solhøider end 421/09. Videre kan merkes, at om 
man forandrer sit standpunkt, vil vistnok regnbuen tilsyneladende være. 
den samme, men da der er andre straaler, som nu træder ind 1 ølet, 
ser man i virkeligheden en ny bue. Flere personer kan altsaa aldrig 
se den samme regnbue. Regnbuens speilbillede i et vand er af samme- 
grund forskjelligt fra alle andre speilbilleder deri, at det gjengiver en- 
anden bue end den, ølet direkte iagttager. 
