FEB 26 1901 
Om aarsagerne til vegetationsperiodens tidligere eller 
senere indtræden i de forskjellige aar.” 
Floraen i vort land saavelsom i hele det nordlige Europa har 
mellem vegetationsperioderne lange perioder af hvile. Disse indtræffer 
i den koldere aarstid. Dersom man et eller andet sted i en række 
af aar iagttager tidspunktet for vegetationsperiodens begyndelse og 
slutning hos en eller anden gruppe af planter, finder man, at det antal 
dage, hvileperioden varer, ikke er det samme hver vinter, men veksler 
mellem visse grænser. Dersom iagttagelserne strækker sig over en 
lang aarrække, kan man af dem udregne middeltal, som angiver, hvor 
lang vinterhvile hver plante i regelen har paa vedkommende sted 
tilligemed afvigelserne fra dette middeltal i de forskjellige aar. I 
Upsalatrakten blomstrer f. eks. blaaveisen 1 regelen omkring den 17de 
april, Men i 1881 og 1888 faldt blomstringstiden først den 8de mai; 
i 1882 og 1894 derimod allerede den 24de mars. Dette var de 
største afvigelser, som forekom i løbet af 27 aar, og vi kan altsaa 
sige, at, saalangt vor erfaring for tiden gaar, rækker blaaveisens 
vinterhvile til den 17de april, men at vegetationsperioden om vaaren 
kan begynde 24 dage tidligere eller 21 dage senere. Paa hosstaaende 
figur 13 er aarstallene opskrevet i en horizontal række. Den tykkere 
midterste linje betegner det gjennemsnitlige tidspunkt for blaaveisens 
blomstringstid. Paa de vertikale linjer er efter en eller anden maale- 
stok afsat vertikalt opover fra midtlinjen det antal dage, som blom- 
stringstiden indtræffer senere og vertikalt nedover det antal dage som 
den indtræffer tidligere end sedvanligt. Paa denne maade kan man 
1) Efter et foredrag ved Kongl. Landtbruks-Akademiens sammenkomst den 
17de oktober 1898. 
»Naturen* 9 
