130 
paa en anskuelig maade faa et overblik over vekslingerne i en række 
af aar. En lignende brukket linje, som torbinder hestehovens blom- 
stringstider i aarene 1874—96 findes side 134. Paa denne maade 
kan man afbilde ikke blot afvigelserne ved vegetationsperiodens begyn- 
delse om vaaren, men ogsaa hvert 
eneste led i planternes udvikling: knop- 
dannelse, løvspræt, blomstring, frugt- 
modning, løvfald o. s. v. i de forskjel- 
lige aar, og man er hermed inde paa 
de saakaldte fænologiske iagt- 
tagelsers omraade, som er drevet 
ganske flittig i Sverige. For land- 
bruget og havedyrkningen er saadanne 
iagttagelser af planternes vegetations- 
faser af største interesse. Forat saa- 
danne iagttagelser skal have videnska- 
beligt værd fordres: at de fortsættes i 
JJ NE 
å 
SÅ 
it 
vo 
al 
få 
æ 
ag 
pe 
EN 
2 
en længere aarrække, at de omfatter 
et større antal vekster eller grupper 
IE 
- 
(ve) 
== PR 
Da 
af vekster, og at de udføres med den 
største samvittighedsfuldhed og ihær- 
dighed, saaat der ikke findes altfor 
mange huller i iagttagelserne. 
Et saadant materiale af den ypper- 
'aneday auowauvy :ALLSENINNOTE 
ligste beskaffenhed har jeg havt adgang 
til, idet hr. professor H. v. Post har 
stillet til min disposition sine iagttagel- 
ser gjorte, dels ved Reymyre i Øster- 
götland i aarene 1852—68, dels ved 
Ultuna og Upsala i aarene 1869—96. 
€6 46 €6 TG 16 OG 69 GS LB 98 SG 4G €9 BY IS OG GL SL LL SL GL KL 
NE NS EE 
96 
3 
VENER 
Disse iagttagelser omfatter altsaa et 
tidsrum af 44 aar. De omfatter tids- 
punkterne for løvspret, blomstring, frugt- 
NESPD OG — 
"NED RP Og+ 
modning m. m. for over 500 arter blomsterplanter og bregner, samt 
over sneens og isens forsvinden ligesom høstens begyndelse 1 de 
samme aar. 
Det ligger nær at søge en forbindelse mellem de fænologiske 
fænomener og vore klimatiske forholde. Prof. v. Posts hovedhensigt 
