- 
* 131 
med sine observationer var at faa vide, hvorvidt floraens udvikling 
stemte overens med aarets varmeforholde, eller om den afveg mere 
eller mindre derfra. Da varmen er en af de vigtigste blandt de fak- 
torer, som bestemmer saavel klimatet som vegetationen paa et sted, 
bør der være en vis forbindelse mellem disses variationer. Ved nær- 
mere undersøgelse finder man, at forbindelsen ikke altid ligger saa 
aabent i dagen, men ofte er skjult. Dels kan flere andre faktorer end 
varmen spille en rolle ved vegetationens udvikling, f. eks. lys, nedbør, 
fugtighed, geografisk beliggenhed m. m., dels er det usikkert, paa 
hvilken maade varmen kan være af størst betydning for plantelivet. 
Det simpleste vilde være at tage variationerne i lufttemperaturen til 
grundlag for sammenligningen, men her kommer det i betragtning, at 
der for hver art gives en temperaturgrænse, under hvilken vegetationen 
stanser. Temperaturer, som falder under denne grænse, virker altsaa 
ikke paa vekstens vegetative udvikling, naar der da ikke bliver saa 
koldt, at cellerne skades, og planten fryser ihjel. Det er saaledes 
blot temperaturoverskuddene over denne grænsetemperatur, som kommer 
plantens udvikling tilgode. Endelig maa man tage i betragtning vore 
planters gjennem aartusener nedarvede vane med vegetations- og hvile- 
perioder i en vis rækkefølge og af en vis gjennemsnitlig længde. 
Planternes aarlige udvikling gaar for sig i en vis rythmisk veksling, 
som ikke forrykkes af tilfældig varmetilførsel. Vi kan ikke hindre 
vore bladplanter fra at fælde sine blade om vinteren ved at flytte dem 
ind i et varmt drivhus. Trær som bøg og eg, der fra Europa flyttes 
til Madeira, tager sig der en vinterhvile paa flere maaneder, uagtet 
Madeiras vintre turde frembyde ligesaa gunstige vilkaar for vegetationen 
i henseende til varme og lys som det nordlige Europas somre. Det 
er en bekjendt sag, at man kan vække grene af syren og kirsebærtræ 
samt af æble- og hæggebærtrær m. fl. af deres vinterdvale og faa 
dem til at skyde baade blomster og blade ved at flytte dem ind i et 
varmt værelse. Men vi ved ogsaa, at dette blot lykkes godt, naar 
tiden for hvileperioden nærmer sig slutningen, altsaa i januar eller” 
februar, mindre godt i december og slet ikke i november. Naar hvile- 
perioden nærmer sig slutningen, kan varmeforholdene i omgivelserne 
paaskynde eller forhale vegetationsperiodens indtrædelse. Det samme 
gjælder om alle planternes udviklingsstadier som blomstring, frugt- 
modning o. 8. v., og det er dette forhold, som giver os anledning til 
